209 



givelser, som jeg skylder vort meteorologiske Inslitut , er den 

 fremherskende Vindretning paa Vestkysten af Island (Stykkis- 

 holm): ENE og ved Angmagsalik lige over for paa Gronlands 

 Kyst NNE (efter Kapit. G. Hoi ms lagttagelser i 8 Maaneder). 

 Disse Vinde blaese allsaa ind mod Gronland. Omvendt ere de 

 fremherskende i det nordostlige Amerika (Kanada etc.) iNW ... 

 i Sydgronland E, ofte dog WNW; disse ville altsaa ikk<> kuum* 

 tilfore Gronland Pro, i alt Fald ikke af saadanne kjaelnere 

 Planter, som dem der ere ejendommelige for Sydgronland, og 

 som vi her saerlig have for 0je. 



Harstremme. Vi vide med Sikkerhed, at spiredygtige Fro 

 kunne fores fra Vestindien til Norges Kyster 1 ), og kan sligt 

 ske med nogle enkeite, maa det ogsaa kunne ske med mange, 

 saa fremt de opfylde de samme Betingelser: at kunne flyde i 

 lang Tid i Havvand uden at miste Spireevnen. Om Eros Flyde- 

 evne og Evne til at ligge laenge i salt Vand, uden at Spire- 

 kraften gaar tabt, er der hidtil kun blevet anstillet lindersogelser 

 af Ch. Martins, Thuret og Darwin 2 ). Den sidsle mener, at 

 mindst 10% af en Flora ved Stromme vil kunne blive transpor- 

 ted 900 1000 Somil (se naermere i -Origin of Species, Kap.Xlu 

 Det faldt mig ind, at en saa lang Sorejse som den til Gronland 

 1884 fortrinlig egnede sig til at gjore saadanne Experimenter, 

 som kunde kaste yderligere Lys over dette interessante og i 

 plantegeografisk Henseende vigtige Sporgsmaal. Jeg lagde ved 

 Rejsens Begyndelse et sterre Antal Froprover i Saltvand, der 

 daglig skiftedes, og da Ujemrejsen fra Gronland tiltraadtes, 

 lagdes en ny Portion i Saltvand; den ene Raekke Prover htolaa 

 saaledes i c. 3V2 Maaned , den anden i 3 Uger. Efter Hjem- 

 komsten udsaaedes de, og det viste sig, ligesom ved Mar- 



') Lin dm an: Om drifved och andra af hafsstrommar uppkaslade natur- 



forem.M vid Norges kuster. (ioteborg 1883. 

 2 i Om Klydeevneu har And re sen anstillet Undersegelser (Klitformationtn. 



Kjebenhavn 1863). Se ogsaa Literatur i Sc he nek: Die Biologie der 



Wassergewachse. 

 xn. 11 



