210 



tins's og Darwins Forsog, at mange Arter havde mere eller 

 mindre bevaret deres Spirekraft. Paa Togtet 1886 fortsatte Ro- 

 senvinge disse Forsog og vil senere berette naermere om dem. 



Sporgsmaalet bliver da naermest, om Havstrommenes Lob 

 begunstiger en Transport fra det ene eller andet Land til Gron- 

 land. At Golfstromsprodnkter kunne fores til Gronlands endog 

 vestlige Kyster er sikkert nok 1 ); men rimeligvis er det ad rneget 

 store Omveje, maaske over Norge og Spitzbergen , at de ere 

 komne derhen 2 ). Ved Golfstrommen vil der derfor naeppe til- 

 fores Gronland spiredygtige Fro, og saadanne vilde vel ej heller 

 finde Betingelser for Spiring og Trivsel. Langs Nordamerikas 

 Ostkyst gaar som bekjendt en sydgaaende Polarstrom; denne vil 

 heller ikke fore Fro til Gronland, og Udsigten til, at saadanne 

 skulle tilfores fra Nord-Amerika, ere saa slette som muligt. 



Ikke lidet bedre ere Forholdene for Islands Vedkommende. 

 Vel vil Irminger-Strommen, der gaar op langs 0ens Vestkyst, 

 fore alt nord og oster paa, men den er ikke bred, og den 

 langs Gronlands 0stside sydgaaende Polarstrom breder sig jo 

 undertiden saa staerkt og naar saa taet over til Island, at jeg 

 ikke kan se nogen Vanskelighed for Vinden i at fore lettere 

 Fro ud i den. Islands Elve ville vel ogsaa fore mange Fro 

 med sig, der muligen ville finde Lejlighed til at komme over i 

 Polarstrommen. 



a ) Fra Laege C. Lindeman n i Julianehaab bar jeg gjennem Kolonibestyrer 

 Lytzen modtaget en af Vandet meget medtagen Kokosned, der i Efter- 

 aaret 1885 fandtes drivende i Julianehaab -Bugten, og Oiiogs-Kapitajn 

 J. A. D. Jensen har tidligere hjembragt en ganske lignende, samlet 

 7 M884 ved Stranden ved en Arm af Ikertok (c. 66 50' n. B.). Ltpt. Ryder 

 har mundtlig meddelt mis, at der i Upernivik er inddrevet et Fro, efter 

 Beskrivelsen af Guilandina Bonduc, og efter P. Eberlin drive Fro af 

 Entada gigalobium ogsaa ind i Julianehaab-Bugten. 



*) I Angmagsalik inddriver der efter Kapitajn G. Holm Exemplarer af de 

 Glaskugler, der bruges ved Fiskerierne i det nordlige Norge, og bekjendt 

 er jo ogsaa det maerkelige Fund af Sager fra Jeannette, som Koloni- 

 bestyrer Lytzen gjorde i Julianehaabsbugten (se Geogr. Tidsskift, Bd. 8, 

 49), efter at de havde drevet i 3 Aar en Straekning af 2500 Samil. 



