212 



p. 37. Payer naevner, at Isbjaergene kunne vacre saa bedaekkede med Jord 

 og Grus, at de i Afstand ligne Klipper (I. c. S. 416; item: S. 16, 326, XLV), 

 ved Franz Josefs Land traf han endog to Moraener paa et Isbjaergs brede Ryg 

 med Stene af Kalk og Lerglimmer-Skifer. Se fremdeles: Rink, Grenland*, 

 111, 22, 72, 329. Hammer, Meddel. om Gronland, IV, 31. Steen- 

 strup, ibidem IV, 80, 208, 209. Darwin, Note on a rock seen on an 

 iceberg in 16 south Latitude (Journ. Geogr. Soc. 9, 1839, S. 528). Franklin, 

 Journey I, 21. Greelys, Three years of arctic service, Kap. 32. Hertil skal 

 jeg foje fwlgende: i vort botaniske Museum findes et Stykke af en Trae- 

 stamme, som Prof, .lapetus Steenstrup har foraeret det, og som er 

 maerket: -Taken from an Iceberg, in which it was imbedded, April 24* h 1858, 

 Arksut, Greenland. Length 9 ] /2 ft., smal diam. 3 J /4 inch." Den ene Ende 

 har tydelig nok raget frern og er afslidt af Vand og Is: den anden Del er 

 denmod endog saa vel bevaret, at Barken sidder paa den. Den er af et 

 Levtrae. 



Det maa i hoj Grad anbefales de Rejsende at medtage en heist stor 

 Prove af den paa Jsbjaerge eller Drivis fundne Jord til Kultur under gunstige 

 Vilkaar den eneste sikre Maade til at erfare, om den indeholder spire- 

 dygtige Fro, og hvilke Arter disse tilhere. 



I Isbjaergenes Indhold ville Planter dog kun kuune trans- 



porteres f. Ex. fra Nordgronland til Sydgronland men ikke saa 



let fra Island til Gronland, skjondt det jo ogsaa haender, at de 



komme ned til denne 0. Den vaesentligste Baerer for Planter 



fra Island til Gronland maa vistnok Drivisen, Gronlandsisen 



vaere. Den meste Is, der naar over til Island, er jo sikkert 



dannel paa Havet og derfor umiddelbart fri for Sten og Plante- 



dele, i alt Fald Fro o. 1., men at Luften deponerer Masser af 



Fja^ldstov (Nordenskiolds Iiryokonit'>) 1 ) paa den, har f. Ex. 



Nares, Sutherland, Hansa'>-V1amdene 2 ) og Fr. Nan sen 



oplyst os om 3 ). Skulde da ikke ogsaa lette Fro kunne komme 



med? Gronlandsisen ligger jo sjseldent langt borte fra Islands 



nordlige og nordvestlige Kyster, kan jo endog fylde Fjordene 



der og faa Fro o. 1. paa eller ind i sig, hidfort dels ved Vind 



og dels ved Elvene fra Landet, og om end det meste gaar bort 



1 ) Nordenskiold er ikke Opdageren af dette, som nogle synes at tro; 



men han har iEren af at have baseret en Hypothese om det, som dog 



nok ingen Tilslutning har fundet. 

 *) Laube troede, at det Stenst0v, de fandt, var kommet fra Islands Vul- 



kaner. 

 3 ) .Naturen, 1S87, 216. 



