214 



Transportmidler, som Naturen raader over, alle ville begunstige 

 en Plante- Vandring fra Island til Syd- og Ostgronland fremfor 

 fra Amerika lil denne Del af Landet, og dermed er da givet en 

 naturlig Forklaring af, hvorfor disse Dele af Gronland have saa 

 mange flere europaeiske Arter end amerikanske: at naturlige 

 Forbihdelser ere knyttede mellem beslaegtede K 1 i 

 mater, er Grunden. 



lnteressant kunde det maaske endnu vaere at undersoge, 

 om de ejendommelige Planter i Sydgronland i en saerlig Grad 

 let ville kunne transporteres over Havet. Disse 59 Planter for- 

 dele sig saaledes: omtrent l /i Vs ere Vand- eller dog Fugtig- 

 hed elskende Planter; omtrent Va have Sporer eller meget smaa 

 Fro, eller Fro (og Frugter) med Flyveapparater, f. Ex. Birkene 1 ). 

 1 Art bar kjodfuld Frugt, 2 ere Strandplanter, som rimeligvis 

 let udbredes ved Havstromme, og 13 (Vs V4) ere Landplanter 

 med lidt storre Fro (nogle ville maaske kalde dem smaa, f. Ex. 

 Froene af Arabia, Matricaria) eller temmelig tunge Fro (f. Ex. 

 Vicia Cracca). I det hele synes disse Fro og Frugter derfor 

 meget lei at kunne vandre; til de let vandrende maa nemlig de 

 fleste Vandplanters sikkert henfores, hvormed stemmer Vand- 

 planlernes vide Udbredelse. Man kunde endnu have undersogt, 

 om Sydgronland i det hele har flere Fro og Frugter med storre 

 Vandringsevne end de andre Dele af Gronland, og gjort andre 

 lignende Undersogelser, men da jeg ikke Iror, at de udvundne 

 Resultater ville blive synderlig tydelige eller sikre, har jeg ikke 

 indladt mig paa dette ret vidtloftige Arbejde. 



Mine i det ovenstaaende udviklede Resultater ere alt- 

 saa folgende: 



Der er intet til Hinder for, at Hovedmassen af Gronlands 

 Karplanter kan have overlevet Istiden i Landet selv; efter denne 



') Om Grunden til, at saa faa Pile ere indvandrede i Sydgrenland se mln 

 Gisning S. 13, Noten. Man kunde maaske endog heri se en Stette for 

 den Antagelse, at der ingen Landbro har vaeret. 



