219 



mark, som jeg har haft for 0je, og som jeg ubetinget vil regne 

 naermest til Krattene, og Lyngheden eller Fjaeldmarken; se ogsaa 

 mine Bemaerkninger om Forholdet til Kjellmans Ulomstermark* 

 og Nathorsts sluttningar- 8. 44; 102 og 104105. Men hvor 

 udbredte og ejendommelige de ere, ved jeg intet om. Del er i 

 Virkeligheden , som Rink skriver, .ikke let at gjere det ferste Ud- 

 kast til et System, som det, jeg her har segt at fremstille, navuli- 

 fordi der overalt er Overgange, og der skal et langt Kjendskab til 

 Landet for med Sikkerhed at kunne demme om, hvilke Vegetations- 

 formatiouer der ere de almindeligst udbredte og mest selvstandige, 

 som derfor bar opslilles som Hovedformationerne, og hvilke der 

 naermest maa betragtes som sjaeldnere og mere tilfaeldtge Variationer. 



S. 71. .leg er efterhaanden bleven mere overbevist om, at hvis Fjaeld- 

 markeif end rnaaske kan blive staaende som en Hovedvegetations- 

 formation , bor den i alle Kald vist i hejere Grad end de andre 

 Kormationer underafdeles. En af (Jnderafdelingerne turde passende' 

 kaldes Grusmarken en staerkt gruset, mest leret, fugtig og 

 kold Mark, paa hvilken visse Fjaeldurter optraedc med sterre For- 

 kjaerlighed end andre. 



S. 80. L. 1 1 fra neden: overalt, lass: som. 



S. 96. Noten. Tilfojes kan en Henvisning til: hraus, -liber Alter und 

 Wachsthumsverhaltnisse ostgrenlandischer Holzgewachse. i ZMeite 

 deulsche Nordpolfahrt., 2, S. 133 137. 



S. 127. I Anledning af min Bemaerkning nederst paa denne Side har 

 Dr. Rink gjort mig opniajrksom paa en Meddelelse af J. A. D. Jensen 

 i Meddel. om Gronland, II, S. 141, hvilken jeg ikke har lagt til- 

 straekkelig Maerke til. 



S. 179. I Stykket med Petit ere Ordene vestlig og estlig* blevne om- 

 byttede der, hvor der tales om Gronlands Forhold. Der skulde selv- 

 felgelig staa: 1 /n ere vestlige Typer, Vs '/ estlige. 



Det er heldigvis lykkedes mig at faa de manglende plante- 

 geografiske Oplysninger saa lidligt, at jeg ved at forhale Rentnk- 

 ningen af dette sidste Ark kan tilfoje mit endelige Resultat. Efter 

 dette stiller Sagen sig saaledes: tilfaelles med Amerika eller Amerika 

 og Sibirien har Grenland 36 Arter, Island kun 3, Faeroerne 0; med 

 Europa eller Furopa og Sibirien eller Kuropa og Spitsbergen eller 

 med alle disse tie Lande har Gronland 42, Island 77 og Faeroerne 

 77. Herefter er der altsaa blot 6 estlige Typer flere end vestlige i 

 Grenland, medens der i Island er 74 flere. Uer er altsaa c. 7m 

 vestlige og V estlige Former i Grenland. Men saa har jeg 

 vist det estlige Element den Faver helt at regne Spitzbergeo med 

 til 0st og lade de Arter, der Andes i Amerika og Spitxbergen 

 eller Amerika, Gstasien og Spitsbergen, men ikke anden Sieds. I alt 

 dog blot 4, nde af Uetraglning som varende faelle* for 8st og Vest, 

 skjent jeg ikke ser nogen fornuflig Grund til at betragte dem som 

 virkelig estlige Typer; ligesaa godt kunde de vel v*re grenlandske 

 eller endog amerikanske. Og ligeledes lader jeg de ? Arter ude af 



