14 



пореклом из Херцеговине; он је био право-. 

 слави Србин, али кад је се доселио у Ду- 

 бровник, који је тада био независна република 

 и седиште високе интелектуалне аутохтоне 

 културе, прешао је у католичку веру. Мати 

 му је била из талијанске породице Бетера. 

 Та породица је се доселила у Дубровник скоро 

 пре једнога века. ^) 



Пошто је стекао основно и више школ- 

 ско образовање у језуитском колежу у свом 

 родном месту, Бошковић је ступио 1725. год. 

 у "јсзуитски ред, и био посллн у Рим да про- 

 дужи студије. Ту је у Со11е§Јит Рошапит 

 студирао философију, физику и математику 

 до 1733 год: после тога провео је пет го- 

 дина као учитељ језика и поетике у разним 

 школама. Најзад је постао професор мате- 

 матике у самом Со11е§1ит Котапит. 



Његов литерарни рад почео- је 1736 год. 

 његовом научном расправом у стиховима, 

 Ое 5оИ8 е1 1ипае ОејесИђиз, а после тога; 

 готово сваке године, публиковао је Бошковић 

 научне расправе о разним математичким, фи- 

 зичким и астрономским питањима. 1744. год. 

 он постаје свештеник; 1756. год. послат је у 

 једној мисијиу Беч да нешто пресуди. 



Бошковић је стекао знатан углед у на- 

 учном свету својим научним радовима, и већ 



■) Како се мало зна о народности нашега Бошковића, 

 може да се види из једнс биографске белешке о њему у Епсус1о- 

 раесИа ВгИаппка, 11 изд. 1910. где стоји : „Бошковић, Руђер 

 Јосиф, талијански математичар и философ природе". 



