« 



непоколебљивом а разумном човеку, високо 

 карактерном, потпуно посвећеном својим спс- 

 кулацијама. Као утонуо у себе, он је волео мир, 

 усамљеност и тишину. Природан и искрен у 

 својој побожности, он никад није могао да 

 схвати како истина може да изложи опасно- 

 сти веру ; он је увек задржавао за себе право 

 да тражи истину, и да верује у њу. Никаква 

 страст није помућивала његов живот... Непри- 

 јатељ некорисних дискусија, он није тражио 

 ни похвале, ни шум славе; независан, ни мало 

 горд, задовољан својом судбином и самим 

 собом, он је био велики без сјаја"... 



Целомеје свету позната Коперникова велика 

 реформа нашег светског система. Он је одбацио 

 теорију о непомичности земље, тако очевидну 

 за здрав разум, коју су развили и поставили 

 на научну основу велики научници Старога 

 Века, Аристотело и Птоломеј, а која је имала 

 за присталице још и веће научнике, Хипарха 

 и Архимеда. Најзад, то је била и доктрИпа 

 Цркве, највише духовне силе тога доба. 



Одбацујући ту теорију, и замењујући је 

 теоријом о земљином дневном обртању око 

 своје осовине, Коперник је, како сам признаје, 

 ишао трагом старих Питегорејаца. Али он је 

 готово сасвим сам пронашао другу своју главну 

 хипотезу о земљином обртању око сунца, 

 заједно са свим другим планетама. 



Поред тих двеју идеја, сасвим нових за 

 његово доба, Коперпик је унео у свој систем 

 многе од старих идеја Птоломејевог система, 



