разноврсан као прилог Енглеза, Француза или 

 Немаца. Али Словени су раса будућности, и 

 ја намеравам да у овој брошури само укажем 

 на способност словенскога духа за научно и 

 филозофско стварање од највеће важности. 

 , Али како да разликујемо дела од нај- 

 веће важности од научних дела нижега ранга ? 

 Извесно је да разлика постоји, и да је скоро 

 сваки признаје. Галилеји од Талијана, Њутн 

 и Дарвин од Енглеза, Лавоазије, Карно и 

 Декарт од Француза, Лајбниц, Гаус и Р. 

 Мајер од Немаца јесу имена славних људи 

 којима нико неће придати само важност оби- 

 чних научника. Зашто? Не само зато што су 

 они оснивачи нових и солидно основаних на- 

 учних теорија, или чак и целих наука, него 

 поглавито с тога што њихове теорије и науке 

 имају много већу важност него што је имају 

 научне теорије обичних научника. Ми нала- 

 зимо ту важност у философској вредности 

 њихових теорија, у могућности да се из њих 

 непосредно дедуцирају резултати што доди- 

 рују најозбиљније проблеме људскога духа,^ 

 проблеме који, у целини, сачињавају законску 

 универзума. Сами научници, оснивачи теорија 

 ове врсте, ретко су кад свесни те супернаучне 

 вредности свога рада, и у већини случајева 

 боље је што је тако. Јер Наука и Философија 

 су веома различите ; Философија је највиша 

 синтеза искуствених чињеница, а њу научна 

 синтеза — ма како била она генерализирана — 

 може садржати у себи увек само парцијелно. 



