46 



Рамсеј открио у атмосфери неколико гасовитих 

 елемената, и сам их уврстио у периодични 

 систем елемената. 



Научну вредност великога открића Мен- 

 дељева дивно је описао енглески хемичар В. А. 

 Тилден у своме ^.Предавању у Спомен Мен- 

 дељеву" (штампаном V „Радовима Хемиског 

 Друштва", св. ХСУ., Лондон, 1909, стр. 2. 105): 

 „У почетку деветнаестога века Дантон је дао 

 Хемији Атомску Теорију, за коју није сувише 

 рећи да је скела на којој је цела зграда мо- 

 дерне хемије била сазидана. После шесет го- 

 дина та концепција, развијена и допуњена- 

 радовима многих озбиљних научника, јавила 

 нам је се у новој сјајној светлости коју је 

 преко целе теорије бацио Мендељев. Бојлово. 

 Лавоазијево и Дантоново гледиште било је по- 

 прављено искуством и проширено обимним 

 знањем, али, и поред тога, њихова су имена 

 бесмртна. На исти начин... нема разлога сум- 

 њати, да ће есенциелне црте периодичне схеме 

 бити јасно разликоване кроз сва времена, а 

 у вези са њом, име Мендељева биће за увек 

 сачувано међу именима очева и оснивача 

 хемије." 



Други су казалн да је откриће Мендељева 

 највеће у неорганској хемији од Лавоазијевог. 



Али философска вредност Периодичног 

 Закона Мендељева можда је још већа. Он 

 јасно показује да просте супстанције наше хе- 

 мије не могу бити просте по себи, да се мо- 

 рају сматрати као једињења врло малога броја 



