A KIINDULÁS. 



élnek, reájuk nyomták bizonyos egységesítő bélyegü- 

 ket, az igen világos. 



Állanak pedig mind ezek főképen az arczra nézve, 

 melynek vonások szerint való összealkotása legfőbb 

 és legbiztosabb kifejezője az ember belső életének, 

 vérmérsékletének, hajlamainak, érzéseinek, indulatai- 

 nak, a nyugalomtól föl a szenvedélyek legvadabb ki- 

 töréséig; a szellemi nyugalomtól és .,lelki egyen- 

 súlytól" az őrületig; a legmagasabb értelemtől a 

 butaságig. 



És kifejezője különösen az értelmi fok átlagának, 

 a melyet az adott nemzet elért; ezen belül pedig 

 annak az értelmi foknak is, a mely az egyén tulaj- 

 dona s a mely egyénről-egyénre különböző ; így az 

 arczulat kifejezésében is az. De kifejezője annak a 

 tudatnak is, a melyet az adott nemzet történetének 

 menete benne kifejlesztett. 



Európa mérsékelt övének különösen az a része 

 vesztette el arcz szerint szorosan vett faji jellegét, 

 mely rész földirati fekvése szerint medrét és útját 

 alkotta annak az emberáradatnak, a mely egykoron 

 Ázsiából, „az emberiség bölcsőjéből*' indulva, nap- 

 nyugotnak vette irányát, halomra döntve mindazt, a 

 mit a klasszikus ó-kor teremtett ; elsöpörve, vagy el- 

 vegyítve erős fajnépeket; eltörölve, vagy elvegyítve 

 hatalmas nyelveket, a melyek klasszikus, magas mű- 

 velődési fok tényezői voltak és a melyek, későbbi 

 korra maradt emlékekből föltámasztva, a legfejlettebb 

 művelődés forrását, eszközét szolgáltatták és folyton 

 szolgáltatják ma is. 



Annak a nagy emberáradatnak a maga egészében 

 és részei szerint nincs pi'agmatikus története; nem 

 ismerünk ilyet FAii'ópa sok részéi'C íiz előzményekre 



