A KIINDI'LAS. 1.') 



nézve keressük az első kiindiihisi, szakaszloUan uj;"\'aii- 

 azon lehetetlenségbe ütkcizünk, a melyet az emberi 

 nem keletkezésének kérdése alkot, va.i;yis : hol, hogyan 

 és miképen keletkezett az ember? t'cjlödésc melyik 

 fokán keletkeztek emberi érzelmei és indulatai ? 



Evvel a gondolatmenettel csodálatosan egybchang- 

 zik az, a mit ifjú tilozotiai iskolánk egyik legkép- 

 zettebb tagja, Alkxanokr Bernát, a „Shakespeare és 

 Katona" között vont páros huzamban így fejezett ki : 



a szervezetet genetikusan kell magyaráz- 

 nunk : cl szellem terén csodás continuilűs tárul fel 

 előttünk, süni szövevénye a jelenségeknek, mely nélui 

 a legtávolahbit is egybeköti. Hogyan érthetnök meg az 

 egyest, ha nem ebben a kapcsolatban nézzük?- 



..Igaz, hogy sürü fátyol takarja a szelleminek 

 fejlődését és minél nagyobb ennek az értéke, annál 

 rejtelmesebb a keletkezése. De éppen azért minden 

 kis világosság hasznunkra válhatik". 



_A tömegnek, mint ilyennek, megx'an a maga 

 külíjn lélektana ..." 



Ehhez hozzá tehetjük, hogy mindazoknak az egy- 

 ségeknek is, a melyeket ,, népek" -nek, .. nemzetek "- 

 nek nevezünk, külön, meit sajátos, egész fejlődésük- 

 ből folyó lélektanuk van ; éppen úgy, mint a népek 

 és nemzetek keretében alakuló kisebb egységeknek és 

 le az egyes családokig is. A lélek sajátosságai pedig 

 szükségkép kifelé is tükröződve, láthatóvá teszik azt 

 is, a mi az eg>'ségekben közös, de azt is, a mi meg- 

 különböztető tulajdonság. 



Semmi kétség, hogy az a hatalmas genetikus 

 alkotás is, a melyet az ó-szövetség öt könyve, a 

 „Pentateuch", foglal magában, a melyet a köztudat 

 eg\' embernek, Mózsi:s-nek, tulajdonít, szakasztottan 



