MÜZSES KIINDULÁSA. 



az anyaföld testétől elszakasztja az agyag-gomolyt ; 

 gyúrja, hogy formálásra alkalmassá tegye ; rácsapja 

 a korongra, hog\^ megtapadjon ; elindítja a korongot 

 és ekkor kezének nyomásával edényt alakít; tehát a 

 nyers anyagból, mely formátlan kháosz, indul ki és 

 műveletek egymásutánjával, melyek uiöt is jelentenek, 

 edényt teremt ; azon módon MózsEs-nél : az Úr , a 

 kháoszból nem csodával, egyszerre, hanem a műve- 

 letek egymásutánjával, számszerint hat fogással — 

 időnapok teremti meg a világot. 



így kapcsolja Mózses össze az Ur hatalmát a 

 közepes emberi értelemmel, mely minden téren, 

 anyagiakban és szellemiekben egyaránt, csak időhöz 

 kötött, így időt jelentő egymásutánnal tudja alkotni 

 a leggyarlóbbat és a legmagasztosabbat egyaránt. A 

 közepes emberi értelem, mely nem hajlandó a lét 

 kérdésének végső okait kutatni, feszegetni, élete fo- 

 lyásának, a reáható jelenségeknek egymásutánját is 

 így látva és érezve, a világ teremtésére nézve meg- 

 nyugszik Mózses kiindulásában - a folyamat szö- 

 vésében. És csak miután az ember megélhetésének 

 előfeltételei meg vannak alkotva, következik az ember 

 maga. 



Mózses genezisében az Úr nem indítja meg a 

 megalkotott világegyetem vajúdásából eredő, tengerek 

 fenekén serkedezőprotoplazma sejtelmes, titkon lappangó 

 életét; nem gyűjti s nem csoportosítja a sejteket, 

 nem indítja azoknak oszlását, ebben a különbségek 

 legelső fokozatíiinak nyilvánulását ; nem ebből és ezek- 

 ből alkotja meg az első embert, hanem ismét csak 

 mint a göröncsér: előveszi az anyaföld formálható 

 faját, az agyagot - azért az anyaföldét, mert a meg- 

 alkotandó embert egész anyagi létével ehhez kell 



