ANTHROPOLOGIAI VONATKOZÁSOK. '_' 1 



AN ri IROPOLOGIAI ^'ONATKí )Z.\S( )K. 



Kzeknél fogva Mozsks bátran mini az anlhiopologia 

 megalapítója fogadható el; e tudományszak felosz- 

 tását véve a lelki — psychikus részének és tartozé- 

 kainak minden bizonynyai. 



Éppen Kain esetéből indulva, az Tr második kér- 

 dése arra van alapítva, hogy az irigységre fíilgerjed 

 a harag, ez elváltoztatja az ábrázat kifejezését, mert 

 a felindulás átalakítókig hat az arcz idegzetén át 

 izomzatára, vagyis a psychikus gerjedelem vissza- 

 tükröződik az arcz somatikus részén és mindez foko- 

 zódik a gxilkosság bűntudata, a lelkiismeret föléle- 

 dése, a furdalásnak kínja alatt; különösen az addig a 

 szenvedélytől szűz ember első bűnénél. 



Az analízisben eddig haladva, a helyzet így alakul ; 

 a tett nyomán fölébredt a bűntudat, ennek behatására 

 a lelkiismeret, és ezek elváltoztatták az arczot. Ez az 

 elváltozás belső, ú. n. lelki ösztönből kelve, első 

 alakulására nézve az arczon iniinikai és mint ilyen 

 áll a kutató szeme előtt. 



A mimika, mint olyan, kapcsolatai szerint két 

 részre bontható, ú. m, a lelkire psychikus és 

 a testire - - somatikus. A lelkinek idegingerére meg- 

 mozdul a testi az előbbinek alávetett izom és moz- 

 gása, az arczizniíjk összességének vagy részeinek a 

 lelki — vagy ideginger behatása alatti alakulása szüli 

 az arcz különböző kifejezését az Vv értelmében az 

 ^elváltozásokat '\ 



De ezekre a mimikai elváltozásokra nézve ismét 

 két csoportot kell alakítanunk, ú. m.: 



1 . Az egymást követő behatások alatt rögtön 

 keletkező és gyorsan múló, így tisztán mimikait 



