ALKALMAZÁS. 27 



is. Mert a televény a nici2;élhetés halalinas tuiiasa. Kz 

 is iíravitáczió. 



Magyarország" alföldjének televénye mindenkoron 

 nagy nianisztó és hívogató hatalommal bíri: azért dúlt 

 végig rajta a tatárjárás, a tőrük hódítás, a t'aj íilására 

 vagy legalább elvegyítésére törő hatalmi vágy el az 

 új k(^rig. 



Ks áll az, hogy az ország területén csak a politikai 

 eg>'ség, az egységes magyar állam képében \'an meg; 

 a szó szoros értelmében vett /iz/7 egység nincsen; ural- 

 kodó, államalkotó a magyar; de ez az elemek áramlásá- 

 ból sokat olvasztott magába; nyelve tanúsága szerint a 

 messze multak homályában is sok elemmel érintkezett 

 és körülötte mai területén és mai napiglan is szünetle- 

 nül folyik az elveg>'ülési, kiválási, felszívódási, némely 

 ponton mintegy endozmotikus folyamat. Ha ehhez 

 hozzávesszük még azt is, a mit a mai magyarságnak 

 úg>'szólván már fölszínén is látunk, az oly megkülön- 

 bözött részeket, mint a kunok, jászok, bessenyök, paló- 

 czok, barkók, csángók, székelyek stb., a melyeket a 

 magyar nyelv kapcsa eg\'befüz és hozzávesszük mind- 

 azt, a mit csak az összehasonlító nyelvészet, a nép- 

 lélek megnyilatkozásai - folklóré - a kritikailag tisz- 

 tázott történet oldhat meg: akkor tisztán és világosan lát- 

 juk es bevalljuk, hogy a ,, magyar faj'' megállapítása az 

 anthropologiának legnehezebb problémái közé tartozik. 



De az is bizonyos, hogy a feladat megoldása első 

 sorban mag}'ar feladat, attól visszariadnunk nem sza- 

 bad, mert mi állunk legközelebb saját történelmünk- 

 höz, mi pillanthatunk be legmélyebben a néplélekbe 

 és mi ítélhetjük meg legbiztosabban a társadalmi ala- 

 kulatok jelentőségét ; egy szóba foglalva, mi tudhatjuk 

 meg és érezhetjük is legjobban, mi az: „magyar"? 



