MOZSES KIINDULÁSA. 



TÜZETESEBB MEGHATÁROZÁS. 



Annak, hogy mi az „magyar''? meghatározásában 

 tudományosságunk körülbelül oly helyzetben van, mint 

 volt MózsEs az emberiség kérdésében. Ennek somatikus- 

 anthropologiai részét Béla király névtelen jegyzőjének 

 krónikája alapján csakugyan nem tisztázhatjuk ; nem 

 dönthetjük el a faji kérdést lege artis az embertan mai 

 követelménye szerint sem, mert erre nézve az a krónika 

 semminemű alapot sem nyújt, a mennyiben följegy- 

 zései még a hatalmi menet és a nemzetségi egymás- 

 után tekintetében sem követelhetik maguknak a hiteles 

 pragmatikusság erejét. És így vagyunk a krónikások 

 összességével szemben is, mihelyt az abszolút anthro- 

 pologiai és faji érték kérdését vetjük föl. A bizonytalan- 

 ságok kháoszából bontakoznak ki a „Gesta Hungaro- 

 rum", a melyeknek értéke maga is állításos. 



így és nem máskép állunk a „magyar'^ kérdéssel a 

 testi — somatikus — anthropologia tekintetében. Ez 

 nem akar kisebbítése lenni azoknak a nagy, fáradságos 

 kutatásoknak, a melyek a származás és fejlődés nagy 

 problémáját ostromolták és folyton ostromolják és sok 

 nagybecsű anyagot vetettek felszínre ; de az állítást az 

 (jkolja meg, hogy azok a fáradságos kutatások a végső 

 következtetésben egymásnak sokszor, sőt legtöbbször 

 merőben ellentmondanak és ebben az ellenmondásban 

 rejlik tagadása az abszolút értéknek, mihelyt faji tekin- 

 tetben a biztos döntést keressük. Az ,,ethnos'' tekin- 

 tetében itt van a Hunfalvy kialakult iskolája, melv 

 ethnografiai és nyelvészeti alapokon Ázsia északkeleti 

 részeiből származtatja a magyarságot és szemben 

 evvel áll Vámbp:ry iskolája, mely a magyarságot, mint 

 ethnost, nyelvével egyetemben kizárja Ázsiából ! Közbe 



