A PIZIOGNOMIKA ÉS MIMIKA ÁLLÁSA. 33 



hatásukban. Minthoiív pedii; ezek tudtom szerint ~ 

 a ,jiidi:yiir" logalonira nézve tüzetes vizsgalat és 

 meghatározás tárg}'át mindeddig nem alkották, e fej- 

 tegetésnek czélja pedig éppen ez, elkerülhetetlennek 

 vélem, hog}' a vizsgálat alkalmazott részét mindenek- 

 előtt a fiziognomika és mimika tanának lényegesebb 

 tailal mával bevezessem . 



A FIZIOGXOMIKA l-:s MIMIKA ÁLLÁSA. 



ARISTOTELES. 



Aristoteles. Mint sok egyebekre, úgy a fiziognomi- 

 kára is az első, legrégibb ránk maradt forrás Aristote- 

 les \ ki azonban megjegj-zi, hogy már előtte is néme- 

 lyek kisérletet tettek, bizonyos népek egj'iptomiak, 

 thrákok, szittyák sajátságainak meghatározásával, 

 hog\' azoknak más népeknél való fülismerése esetén, 

 emezeknek lelki sajátosságaira következtethessenek. 



Ez volna tehát az összehasonlító módszernek első 

 lépése. 



Azt is kétségtelennek tartja Aristoteles, hogy az 

 emberi ábrázatban a szenvedélyek nyomot vésnek : 

 de erre nem fektet súlyt : mert szerinte ugyanazok 

 a lelki tulajdonságok nem eg}1'ormán nyilatkoznak ; 

 az ábrázatba pedig ug}'anazokat a nyomokat külön- 

 böző lelki ingerek is véshetik. Am, csodálatosképen, 

 Stagira nag\' bölcse, ismételve mondva, éppen ezekre 

 nem fektet súlyt, noha már bennök van mai felfo- 

 gásunk csirája s e valóban nag}' elmének induktiv 

 — tapasztalati iránya tulajdonképen az elemző 



• Tafel, Göiander und Schwab: Griechische Prosaiker. B. 226. v. ö. 

 PlDEKiT D. Th. „Mimik und Physiognomik" II. neubearb. Auflage 188(i. p. 

 146. é. t. 



Hekman : A magyar nép arcza. 'i 



