A KIZIOGXOMIKA ÉS MIMIKA ÁLLÁSA. 



35 



^módszeres őrültségnek" bélycij;zi. De azért van 

 ScHACK-nal egy becses tétel is, az, a hul a szemre 

 nagy súlyt fektet, ezt a „lélek tükrének'' nevezi, a 

 Jegközvetetleuebb atnieuet poiii/iiiuik, a melyen a test a 

 lélekbe átszáll'^ nii incgfordítva helyesebb. 



ScHACK szerint az arczulatban a szemé a főszerep, 

 mert ez nyújtja ,,a láthatatlan szellem látható forma iiit'\ 



Knnek az ARLSTOTKi.Es-ScHACK-l'éle irányzatnak meg- 

 világítására szolgáljon itt a többek által is fölhasznált 

 „Ki.KBER és az oroszlán''-fé\e párosság kiábrázolása. 



1. Kléber tábornok. 1753—1800). 



2. Schack oroszlánja. 



ScHACK az oroszlánt Buffon nyomán így jellemzi : 



.,Az oroszlán haragja nemes, rettenthetetlensége 

 nag}'lelküséggel párosult, természete sensibilis". 



Kléber tVanczia tábornokot 1. kép azután 



így viszonyítja az oroszlánnal : 



„Óriás, tagbaszakadt test; és a midőn szája és 

 szeme a daczot, a vad és féktelen bátorságot árulta 

 el, haja pedig bozontosán és szabadon árnyékolta 

 be homlokát, mégis a többi nemes vonása megfon- 

 toltságról és nemességről tanúskodott, a mely bátor- 

 sága fölött uralkodott, azt irán\'ította". 



