A FIZIOGNOMIKA ÉS MIMIKA Ál.I.ASA. 39 



szólván egy tételbe toL;ialhat(') jelleiiizéséxel nyit- 

 ható niei;" vele a modern feltbü;ás és áramlatainak 

 sora. Mint mindenben, i'ii;y a tizioii'nomikiiban is 

 Dakwin felfogása tökéletesen tudományos és az, a 

 mit valamely művével meg akar világítani, lapidáris 

 rövidséggel ugyan, de ki van fejezx'e már műve czí- 

 mében is. Ide tartozó művének czíme : „The expres- 

 sion of the emotions in Man and Animals". magyarLil : 

 „Az indulatok kifejezése az embernél és az állatoknál" 

 legott és tisztán megmondja, miiVil van sz(') Meg- 

 tudjuk mindenekelőtt, hogy noha az emberrel az 

 állat viszonyítva van, ez nem történik sem Aristo- 

 TELKs. sem SoPHUs ScHACK értelmében, mert Dakwin 

 nem a külső tulajdonság vagy hasonlatosság, hanem 

 a belső ingerből támadó indulat uiimikai kifejezését 

 tartja szem előtt, mely forrása és eredete szerint 

 embernél és állatnál egységes. I^^zt azonban nem 

 állítja az általános ember- vagy állattan szolgálatába, 

 hanem erősségeket keres benne leszármaztatási tanának 

 kiépítéséhez. Ezen az ösvényen valóságos méihetetlen 

 íinomságokhoz juthatunk el, melyeknek szavakba 

 foglalt meghatározása szinte lehetetlen. így egyebek 

 között, hogy minden ember, szakismeret nélkül is, 

 minteg\' ösztönszerűleg tudja: mikor örül, mikor 

 búsul, mikor figyel, mikor haragszik, mikoi- dühös, 

 mikor fél stb. a kutya? \^eszi pedig ezt észre az illető 

 indulat külső kifejezéséből, a mint ez a psychikus, 

 vag^'is belső ingerből kelve, mimikai alakot ölt, melyet 

 azonban finomságai szerint szavakkal meghatározni 

 akarni, lehetetlen. Ig\' van az az embernél is, noha 



mint látni fogjuk — ennél az indulatok tükröző- 

 dése és meghatározása kérdésében már sok történt. 



Még ezeknél is mérhetetlenebb finomságokhoz 



