A FIZIOGNOMIKA KS MIMIKA Al.LÁSA. Ö.'í 



,. lOppcn uiAV, iiiiiU az crlclcmrol szóló Uiii, a i'o- 

 Imitíis doktrínája is empirikus módon talált, élettanila.ü; 

 biztosított erősségek sorozatára van tcktct\c. a mely 

 erősségek a feltevések és magyarázatok Inlcipre- 



tationen kiválogatásánál ellenőrzésül szolgainak; 



a tulajdonképeni analízisek és dedukcziók, termé- 

 szetesen mindig az önönmegtigyelésből vétetnek". 



Ha a könyvben letárgyalt kategóriák bizonyos 

 sorozatát iktatom ide, meg fogunk győződni, hogy a 

 könyv egy adott nép Jellemző arczulatának meghatá- 

 rozásához csak kevéssel járulhat hozzá. Tárgyaltat- 

 nak az ellenszenv, az undor, a tisztelet, a félelem, a 

 gyanakvás, a figyelem, a felháborodás, a szem mc- 

 resztése, a szájtátás, a gond, a borzalom, a kegyet- 

 lenség, a vidámság, a keserűség, a fennhéjázás, a 

 gúny, a csók, a mosoly, a nevetés, a megvetés, az 

 irigység, a fütyülés, a köpés, a nyelés, a büszkeség, 

 a rosszakarat, a sírás, a düh, a harag stb. stb. 



A tárg}'alás nem összehasonlító, sem nem az 

 egyazon belső ingerből támadó okozatnak személy - - 

 de sokszor nemzet — szerint való különböző meg- 

 nyilatkozásának méltatása, abban az értelemben, hogy 

 p. 0. a féktelen düh vérmérséklet szerint az egyiknél 

 felordítással, fogvicsorítással, az arcz összes vonásai- 

 nak feldúlásával, a test féktelen mozdulataival járhat, 

 mely körmölésben, harapásban, fojtogatásban tetőz- 

 het, — míg másnál csak a szem beszél, x'érben 

 forog ; a testtörzs nyugodt ; a kitörés pedig az, hogy 

 a kéz tőrt ragad és belédöH áldozata, az okozó, szi- 

 vébe : fejszét, követ ragad és egy csapással sújtja agyon 

 azt, a ki az okozó ; a vakdühben azt is, a ki éppen 

 útjába kerül 



Hog}' különösen a szenvedél}', az indulat nemcsak 



