60 AZ ANATÓMIAI KÉSZSÉG. 



a bordákhoz ütődik. A bőr haUiványnyá lesz, akár- 

 csak az elájulás kezdetével, alkalmasint azért, mert 

 az idegközpont, a mely az edényidegzetet befolyásolja, 

 oly mértékben ingerelve van, hogy ennek következté- 

 ben a bőr kis élőerei összehúzódnak. Csodálatosképen 

 a hideg bőrön hideg veríték is kitör, a mi annál 

 különösebb, minthogy a veríték-mirigyek akkor szok- 

 tak működni, mikor a bőr meleg. A bőr szőrözete 

 fölmered s a felület izmai reszketnek. A szív meg- 

 zavart működésével egybevág a lélekzet meggyorsítása 

 is. Egyike a legjobban kifejeződő mozzanatoknak : 

 valamennyi izomnak a megrázkódtatása. Ez okból és 

 a száj kiszáradása folytán a hang rekedtté, bizony- 

 talanná válik, vagy el is veszhet: Obstupui, stete- 

 runtque comae et vox faucibus haesit". 



Tisztán és világosan kivehetjük ezekből, hogy az 

 egyetlen kitétellel „iszonyat'' kifejezhető, az arczon 

 kiválóan és élesen tükröződő mimikai kép csupa 

 összetartozó, egymást kölcsönösen kiegészítő mozza- 

 natból áll, melynek gyökérzete a szervezet egészébe is 

 terjed. És könnyen belátható, hog}' a könnyen iszo- 

 nyodó egyénnél az iszon3'at bizonyos jegyei állandó 

 nyomokat is hagyhatnak, tehát arczulatiakká — 

 hziognomiaiakká -- válhatnak. 

 A SZEM OSZTÁLYOZÁSA. 



Mielőtt néhány arcz elemzésébe fognánk, szük- 

 ségünk van még némely részlet letárgj^alására, niely 

 a mű végső czéljára nézve igen lényeges. 



Ezek között első sorban áll a szem, mely, mint 

 tudjuk, a szerzők egybehangzó ítélete szerint „a lélek 

 tükre''. 



PiDEF^rr többször idézett művében így osztátyozza 

 a szem pillantását : 



