A SZEM. (i;^ 



Pideril ranuilal a ncivcnvevo allatuk sxeincie, a juho- 

 kéra, a tehenekére, hozzátehetjük az özsiitáét, szarvas- 

 tehénét, a L;idákét. i^zeknek szcinc nem kereknek látsz(j, 

 mint az átható tekintetű ragadozóké, hanem a felsó pilla 

 ráborulása egyesülve a hosszú pillaszöiükkel, vonzó, 

 nagy szelídséget kölcsönöz a tekintetnek. Kzért Homé- 

 rosznál a szelíd tekintetű Juno istennő: ,,;3o(öm': 

 tehénszemű". 



5. .4 kűlaiidozó tekintct-nak rendesen erkölcsi alapja 

 van: a kíinnyelműség jellemzője. 



(3. A nyugtalan tekintet, mely bujkál, meg nem 

 tapad sokáig : lehet szégyenlősség, félénkség kilblvása, 

 de a gonosz lelkiismereté is; nem tekintve azt, hogy 

 betegség következménye is lehet. 

 KAULBACH. 



Kiegészítésül álljon itt még a meredező szem 

 — 12. kép — melynek az a jellege, hogy a szem 



12. .\ meredező szem. 



fejérje a szemcsillag fölött és alatt is látszik. Mimikailag 

 a legnagyobb meglepetés kifejezője; pathologiailag 

 kivált bizonyos őrültséggel jár — kitűnően adta Ivaulb.ach 

 az „Irrenhaus" egyik boldogtalanján^ : de más 

 betegségek járuléka is lehet. 



A többi tekintet, mint : a titkos, a pedáns tekintet, 

 az elragadtatás, a rajongás tekintete éppen csak meg 

 leg}'en említve, mert csak kevéssé tartozik e műre. 



' PlDERIT, i. h. fig. 77. 



