68 



ARCZOK ES ARCZULATOK. 



A gödröcske úgy keletkezik, hogy a nevető-, Mihal- 

 Kovics szerint mosolygó-izomnak — 8. kép J. — 

 néhány rostja nem ér a szájzugtájig, hanem már előbb 

 odatapad az arcz bőréhez s ekkor nagyon természetes, 

 hogy a midőn a mosoly ingerére a száj könnyedén szét- 

 húzódik, vagyis a nevető-izom megfeszül, megfeszülnek 

 az orcza bőréhez tapadt izomrostok is és megalkotják 

 a gödröcskét, mely kivált ifjú nőknél, gyermekeknél 

 nagy bájt és kedvességet kölcsönözhet az arcznak. 

 Előrehaladott korban a gödröcske mély, gödörszerű 



15. A mosoly, az oixzán Gödröcskével. 



16. A nevetés. 



ránczczá alakulva, részben állandóvá s így az arczu- 

 latot jellemző, nem mindig vig jegyévé válik. 



Hozzá kell adnunk, hogy a gödröcskék, kétoldalt 

 állva, a száj tengelyébe, vagyis a hasítás vonalába 

 esnek; hogy a száj csukott, vonala hullámos és ez 

 egybevág a szem szelíd, vidám tekintetével, a mel}'- 

 nél a szemrés alig észrevehetően összeszűkül. 



A NEVETÉS. 



A mosolyon túl kezdődik a nevetés mérsékeltebb 

 foka - 16. kép, -- melynek jellemzése ím ez: a 

 gödröcske jellemző hatása eltűnik a hol t. i. van, 

 helyébe egy-egy ráncz lép, a száj mindkét zugának meg- 

 felelően s mint vonás, az orrczimpáig is terjedve. A szem 



