A XEVETKS. (JC) 



észrevehetően összehúzódik s alatta ráiiczok kelet- 

 keznek ; azonképen ÍL;en Líyöngck a szem külsu zu^^á- 

 nak nieg-telelü ránczok is. A nevetés e tokánál a száj 

 mar kinyílik, a télsü ajak egyenesbe húzódik úgy, 

 hogy a felső fogsor lathatóvá válik; az alsó ajak 

 homorú vonalban levonul. A nevetés c fokánál a 

 szemközön és homlokon még ráncz nem keletkezik : 

 de ii lélekzetre való hatás már kifejlődik s hozzá 

 simul a mérsékelt hangadás is. Az arczulali állandó 

 elemek a sokat nevetőknél, leginkább a száj két zuga 

 táján föllépő ránczozatban s a szem külső zugától 

 eredő hnomabb „szarkaláb'' ránczokban vannak kife- 

 jezve. 



A tulajdonképeni nevetésnél legfőképen az 1. j. L. 

 izmok működnek - - 8. kép még pedig a száj 



széthúzódásánál, továbbá az F. G. izmok a felső ajak 

 fölemelésénél. 

 A KACZAGÁS. 



A nevetést követő fokozat akaczagas. 17. k. - 

 a melynél mindaz, a mi a nevetés mimikáját meg- 



1 7. A kaczagás. 



alkotja, fokozottabb mértékben áll elő s hozzájárul 

 még a szemközi izom beléjátszása is, a mely merő- 

 leges redőzetet \'agv ránczozatot alkot; de az orr 



