72 ARCZOK ÉS ARCZULATOK. 



képen a szemköz ránczozata marad el, a száj egész 

 öblösségében kinyílik, így a kilélekzés szabadon tör- 

 ténik, a fej hátraszegződik, a mozzanatok összessége 

 a magyar „hahota'" szóban kitűnően festett hang- 

 adást lényegesen előmozdítja. 



Magától érthető, hogy a nevetés formái evvel 

 nincsenek kimerítve ; még azok sem, a melyek ter- 

 mészetté válva, nyomokat vésnek az arczulatba. 

 A gúnyos mosoly, a keserű mosoly bizonyos egyé- 

 neknél nemcsak mint futólagos hangulatok jelenhet- 

 nek meg, hogy azonnal eltűnjenek, hanem jellemző 

 alapvonássá válhatnak, mely az illető arczba állan- 

 dóan bevésődik. A fél mosoly, a kényszerű mosoly, 

 a fájdalmas mosoly, a leplező mosoly, mely sok- 

 szor a haragot, a szégyent leplezi stb. mindezek 

 nem jöhetnek tekintetbe. 



A SÍRÁS. 



PiDERiT szerint az ember lelki világában az ellen- 

 tétek uralkodnak. Túlságosan nagy öröm bánatos 

 hangulatot teremt ; igen nagy bánat kiszólíthatja a 

 fájdalmas mosolyt, sokszor a nevetést is. 



SÍRÁS ÉS KACZAOÁS. 



Mikor az embert szerencsétlenség, végveszedelem 

 a kétségbeesésig viszi, mint ellentét, hirtelen a kacza- 

 gás környékezi. Gyermekeknél, a kiknél az érzelmek 

 közvetetlensége még nincsen megtompítva, a kacza- 

 gás átcsaphat sírásba, a sírás kaczagásba. X'annak 

 érzékeny lelkek, melyeket a viszontlátás öröme kar- 

 jainkba dönt, hol csupa nagy örömtől hangos zoko- 

 gásba csapnak át; és az érintetlen lelkületű gyermek- 

 nek könnyeken át mosolygó ai-czál ki ne ismerné? 



