74 ARCZOK ÉS ARCZULATOK. 



pislogás eszközli. Arczulati járulékot a nedvesítő köny- 

 nyek szaporább kiválása alkot meg, a midőn, különö- 

 sen rajongó lelkületű embereknél, állandóan élénkebb 

 fényt kölcsönöznek a szemnek, mely igy bizonyos 

 irányban fokozottabb mértékben válhat a „lélek tükrévé" . 



De azt is tudjuk, hogy igen hatalmas, különösen 

 lelki fájdalomtól eredő ingereknél — kedveseink el- 

 vesztése stb. — a könnyek ki\'álása a sűrű hullásig 

 hatalmas lehet és hogyha ez az inger tartós, a könny 

 „kiapadhat" ; a szem ilyenkor elveszti fényét s e fény- 

 telenség lényeges járuléka a néma fájdalom mimikai 

 kifejezésének. Annak a tüneménynek, hogy t. i. a 

 kisírás könnyít, envhít, lélektani és fiziológiai ma- 

 gyarázata bonyolult, nehéz, némely mozzanatában 

 ma még meg sem közelíthető. 



Xagyon érthető azonban az is, hogy a síró ter- 

 mészetű embernél a sírással járó ránczvetés is állandó, 

 tehát az arczulatot jellemző nyomot véshet és vés is. 



A sírás fokozatainak, mint a pityergés, gajdolás,. 

 rívás, bőgésnek tárgyalása más lapra tartozik. 



A nevetésről és sírásról szóló fokozatos sorozat- 

 ban láttuk azt, hogy mennyire kölcsönösen kiegészítő 

 a szem és száj alakulása bizonyos mimikai viszony- 

 latokban és egységekben, így arczulati kihatásaiban is.. 



MÁS SOROZAT. 



Most átmegyünk egy más sorozathoz, mely ugyan- 

 csak a szem és száj alakulásának kölcsönösségét ma- 

 gyarázni alkalmas. 

 AZ ÉDESKÉSSÉG. 



Az édeskésség, mint ellentétje a keserűségnek, 

 emettől ígv válik el: a keserű íznek a nvelven valá 



