84 ARCZOK ÉS ARCZULATOK. 



niiai képletet alkotnak meg, mely világosan mondja, 

 hogy ez komoly, eltökélt, hajthatatlan férfi, a ki nem 

 alkuvszik, nem lágyít, eltökélt szándékát végrehajtja, 

 ha belepusztul is, az igazi : Et si fractus illabatur 

 orbis, impavidum ferient ruinae". 



Ez a mimikai-fiziognomiai képlet nagy részben 

 volt meg híÁNYi Dániel magyar képviselő arczában, 

 avval az egy különbséggel azonban, hogy szeme nem 

 volt oly szegező és inkább fokozott önérzetet, hozzá 

 bizonyos fokú rajongást tükröztetett vissza ; különö- 

 sen mikor szónoklata tetőzött s ő maga hirdette saját 

 hajthatatlanságát. De szája annyira ScoTT-féle volt, hogy 

 azt az árnyékoló bajusz és a szakáll sem tudta elfedni, 

 mindkettő a vonás, a szájmetszés menetéhez illeszkedett. 



Evvel természetesen az amerikai ember nincsen 

 fajmagyarral szembeállítva, mert tudvalevő, hogy 

 Irányi a Szepességnek nemcsak szülöttje, hanem ősi 

 soron számlázottja is volt. 

 BEETHOVEN. 



A hajzat és szőrözet jelentőségét még ennél is 

 élesebben magyarázza és bizonyítja p. o. Beethoven 

 arczképe és az azzal végzett kísérlet. 



A mi a Beethoven arczából sugárzik, az a szem- 

 ben bizonyos rajongás, a szemközön a gondolatokba 

 való elmélyedés, bizonyos keserűség; de Piderit jól 

 jegyezi meg, hogy a száj ezekhez képest túlságosan 

 lágy, majdnem mosolygós kifejezésű és lehet, hogy 

 a rajzoló, noha camera lucidával dolgozott, nem adta 

 vissza teljesen a szájnak keményebb kifejezését, a mint 

 azt a szem és szemköz alakulata követelné. Fiozzá 

 tudnunk kell, hogy Beethoven siketült is, tehát fizi- 

 kailag és ezen át psychikailag oly állapotba jutott, 

 mely nagyon is mély és hatái'ozott barázdákat von 



