114 AZ IGAZI MAGYAROK. 



gnomiai, így közérteleniben egyéb anthropologiai jegy 

 leginkább csak Járulék, a melynek mérésekkel és 

 viszonyításokkal, képletekbe foglalással, minden anthro- 

 pologiai értékét ki lehet mutatni, kivévén egyet, azt 

 hogy élet és lény szerint föltétlenül magyar. 



íme ez bővebb kifejtése a ()-dik pontnak azok 

 között, a melyeket ,,.4 meglevő anyag"" czimű sza- 

 kaszt megelőzőleg, mint a típusválasztás föltételeit 

 felállítottam. 



Ezentúl meg kell kiséri énünk a magyarság társa- 

 dalmát tagozatai szerint részekre bontani s e részek 

 anthropologiai értékeit is megállapítani. 



Azt eleve is nem tekintjük, hogy a magyarság 

 Pannoniába mint \'ad, vagy féh^ad törzs förgetege 

 tört volna be, melynek léte a rabláshoz, a prédához 

 volt volna kötve. Hogy ezt teljesen elejtsük, ehhez 

 elégséges, sőt hatalmas bizonyítékot már egyedül az 

 is nyújt, hogy a terület elfoglalása után alig másfél 

 századdal, a királyi alapítványok és donatiók tanu- 

 sága szerint már oly hatalmas gazdasági erő volt meg \ 

 különösen az állattenyésztés bámulatos arányaiban, 

 a minőt félvad, műveletlen rablónép ily arasznyi idő 

 alatt és akkor, a midőn a gyors fejlődésnek minden 

 föltétele hiányzott, ki nem teremthetett. 

 VOLF GYÖRGY. 



El kell tehát fogadnunk azt, a mit oly korán el- 

 hunyt kulturhistorikusunk, Volf György, a Codex- 

 irodalom és szókincsének legalaposabb ismerője, mint 

 alapos tanulmányai eredményének negyedik tételét, 

 tömören kifejezve, így állapított meg: 



* Az erre vonatkozó bizonyítékok az „Ösfoglalkozásokról" készülő 

 művemben, melynek erre vonatkozó gazdag anyaga együtt van, ' fognak 



megjelenni. 



