118 AZ IGAZI MAGYAROK. 



ennek maradx'ányait kell első sorban az anthropologiá- 

 nak felkutatni, meghatározni, a niagj^arság és a tu- 

 domány érdekében egyaránt. 

 A HAD ÉS A GAZDASÁG. 



De már a természet rendje szerint is, az a szer- 

 vezett, értelmileg magasabban álló faj sem állhatott 

 csupa szemenszedett, egyforma erejű és szellemi ké- 

 pességű elemből és a szervezet gazdasági része ns 

 lényegesen másnemű volt, mint a hatalmi vagyis 

 hadakozó, támadó, foglaló, hódító, védő részé; de szín- 

 magyar volt ez is. 



A gazdasági szervezetből, melyet a megtelepedés 

 haladásával az autochthon szabad, de fegyverforgatásra 

 alkalmatlan i'ész öregbített: csupán ezekből alakul- 

 hattak azok a magyar szabad elemek, a melyek annak 

 az autochthon polgárságnak vetették meg alapjait, a 

 mely különösen az őstelepedés tájain az idegen ele- 

 mekkel szemben, azt a bámulatos átalakítási és be- 

 olvasztási folyamatot teremtette meg, a mely nagy, 

 irtó tiprások után ^ az elnéptelenedett pontolvon fel- 

 gyülekezett, vagy odatelepített tarka gyülevészséget 

 a maga magyar képére átváltoztatta ; sőt még anthro- 

 pologiai jegyeiben is valósággal átgyúrta : a szem 

 tekintetére nézve teljesen, legfőképen azáltal, hogy a 

 bizonytalan származású, mohósággal ragadta meg az 

 alkalmat és kedvező áramlatot arra, hogy a nemzet 

 fényes történelmi alapjára helyezkedve, mint annak 

 ősi soron ivadéka tűnjék fel . . . 



Kellő történeti ismerettel, természetrajz-anthro- 

 pologiailag fegyelmezett agygyal, hozzá különösen a 

 magyar társadalom mint mondani szoktuk -- 



' ígV kivált a török hódoltság után. 



