14(3 A KIFEJTÉS. 



nomád pásztorélet s a halász is folyómentén vándor- 

 útra kelt. 



A vándor-cserény fedett sarkának neve ,, sátor'', 

 a beteg mar"hának külön ,, marhasátra" van. Fejér- 

 vármegyében, Sárbogárd körül akadtak igen öreg 

 férfiak, kik a háromosztatú ősi izik — putri - bejáró 

 részét még ,, sátor" névvel jelölték. A halász vándor- 

 útján sátrat ütött. Az ú. n. ,,enyhelyet" alkotó könnyű, 

 sokszor éppen csak tákolt, szállítható szerkezetek, tűz- 

 védők és szélfogók, mind könnyen mozgók, helyet vál- 

 toztatók voltak és ilyenek, kevés ponton bár, de ma is. 

 SZABAD FÖLD. 



A legújabb megbízható kutatások^ arról tanús- 

 kodnak, hogy a földbirtok, mint magán- vagy egyéni 

 tulajdon, nálunk sokszorosan /// kektü ; hogy a fog- 

 lalás és újból föladás még a közelmúltban is folyt. 

 Mindezek a mozzanatok félreismerhetetlen jelei, sőt 

 bizonyítékai annak, hogy a magyar nép legfőbb fog- 

 lalkozási köreiben, a melyektől fönmaradása lénye- 

 gesen függött, zöme szerint és az elfoglalt terület 

 — különösen az Alföld — tei'mészeti sajátságaihoz 

 alkalmazkodva - - nomád volt és úgyszólván napjainkig 

 is, a töredékek tanúsága szerint az maradt. 

 NOMÁD REND. 



A vándor-cserény költöztetésének rendje, hatósá- 

 gilag megerősítve, még a múlt XIX, század második 

 felében is világosan mutatja az észszerűen megálla- 

 pított egymásutánt és így az ősi vándorlás rendjét 

 is. 2 Elől megyén a ménes lovas haderő ; következett 



' Tagányi Karoly iratai; átvette Meitzen is nagy müvébe: .,Siedelung 

 und Agrarwesen etc." III. p. 581. és tovább. 



^ Ennek és hasonlóknak bizonyítása majd csak az „Ősfoglalkozások" 

 könyvében adhat(). Itt csak annj'i, hogy a nicgállapitás hatóságilag Kecske- 

 méten sikerült. 



