PATRIARCHALIZMUS. 1 } 7 



a i;ulya élelem ; azután a cserény sátortábor, az- 

 után a czókniók ingó vagyon ; végre az apróság, 

 a mi a védelemre leginkább rászorult és kimélendő volt. 



A kimutatott sorrend tanúsága szerint, de a dolog- 

 természetében is gyökerezve, a lovas haderőn, innen 

 a lovon fordult meg minden : a foglalás, a megtartás, 

 a védelem és egyéb. Innen ered a ló kiváló meg- 

 becsülése, mely napjainkig is fenmaradt. A lovas- 

 gazda rangban elébe vág az ökrösnek s a csikó az egész 

 magyar háznép beczéje. Ezek döntik el a lovas nouu'uí 

 Jelleget. A vagyon mértéke a szarvasmarha x'olt s az 

 ma is : két-, négy-, hatökrös gazda. 

 PATRIARCHÁLIS SZERVEZET. 



A népeket ismertető komoly irodalom megegyezik 

 abban, hog}' a nomád népeknél szijkségképen ural- 

 kodó patriarchális rendszer nemes ethikai tartalommal 

 bír és föltétlenül konzervatív, éppen azért jellemalkotó, 

 sajátossága szerint öröklődő. 



A véneknek, a sátoralja fejének föltétlen tisztelete, 

 az életkor szerint való alárendeltség, az önérzet, a 

 becsületesség, a vendégszeretet, a józanság, a gyön- 

 gébbnek istápolása és védelme, a cseléddel, állattal 

 való szigorú, de emberséges bánásmód és sok egyéb, 

 mind a nomád sátrakat lakó erény és rásugárzik az 

 egykoron nomád magyarság mai jellemére is; jellemző 

 a tisztes korral növekvő hallgatagság nagy erényével 

 eg\'etemben. 

 TERMÉSZETI SAJÁTSÁG. 



Ha most már azt vesszük hozzá, hogy a magyarság 

 nomád életének területe kiválóan a magyar Alföld 

 volt, melynek kanyargó menetű, áradó folyórendszere 

 fjriási rétségeket, a nádasok rengetegeit, a mocsarak, 

 ingoványok egész világát teremtette és táplálta, és 



10' 



