NÉPKÖLTKS, DAL. 1()7 



NÉPKÖLTÉS. DAL 



A népköltésről csak annvil e helyen. It>.l:,\' remek 

 balladákon kezdve, az egyetlen játszi str(')lat is lehileli; 

 teli van sajátos hangulattal, gy()ny(níi rithnuissal és 

 keleties szinességgel. 



Dalaiban még inkább. P2zekben nem a t(')bbhangú 

 ének harmóniájára, hanem a tartalomra fektetik a 

 fősúlyt. A bekezdés sokszor, mintha a dal tárgyával 

 összefüggésben sem volna, mégis az; de czélzata szerint 

 sokszor igen rejtett és mély értelmű. Arra nézve, a mi 

 a nép eszejárásának, formaérzékének, kedélye alaphan- 

 gulatának, szóval szellemi sajátosságának megfelel, 

 nincs nép. a mely oly gyorsan és oly teljesen befogadná 

 költőinek megfelelő dalait, mint a magyar, s ha itt-ott 

 idomít, ez inkább a forma rovására esik, az értelemre 

 nem, meit ez ragadta meg lelkét. Ezekkel azonban 

 nem azt mondjuk, hogy változatok keletkezése ki van 

 zán'a: akad bőven, meii: a népnek sohaseni nyugvó 

 alkotó szelleme él és eleven. Kz a szellemi téren is 

 kizárja a mere\' \'áltozatlanságot. Maga a magyar nép- 

 költés, szólásmód, példabeszéd stb. egy kimeríthetetlen 

 tenger, melynek legnevezetesebb tulajdonsága az, hogy 

 e,g}'etemes. Xem mutatja azt a sokszor merő ellentétbe 

 menő tagoltságot, a mit más népek szellemének meg- 

 nyilatkozása nyújt. A mi tiszta népies magyar, az 

 lehet minden, csak szentimentális nem : a miben pedig 

 tetőz, az a sajátos magyar humor, melynek a költészet 

 terén eddig csupán egy föltétlenül magyaros kifejezője 

 akadt, a részben ezért is lefordíthatatlan Akanv .I.ános. 

 MŰVÉSZET. 



Sokszoros állításokkal szemben, melyek a magyar- 

 tól a művészeti hajlamot elvitatták, \'agy azt kétségbe- 

 vonni iparkodtak, áll az, hogy a magyarnak világosan 



