176 ÖSSZEHASONLÍTÁS. 



Faját' tisztán tartja. Országát ellenségtől szakadat- 

 lanul oltalmazza, s vérét, vagyonát nem kíméli". 

 , „Voltak jobbágyai. Ezek fölött az alkotmány sok 

 jogot biztosított a nemes úrnak. Volt alkalma paran- 

 csolni, kormányozni, csaknem uralkodni. Edzett test- 

 alkat, vagyoni jólét, a szabadságharczokban hősiesség, 

 a vadászatokban bátorság, a közügyek vezetésében 

 szabadság és függetlenség : íme, ekként támadtak, 

 így fejlődtek köztük az erős egyéniségek". 



Lehetetlen, hogy ebben a plavSztikus képben a 

 középázsiai tartalmat föl ne ismerjük. Annak az elem- 

 nek pedig, a melyet ez a kép jellemez, utolsó kép- 

 viselőit mi öregek, a kik első emlékeinkkel a XlX-dik 

 század első felében gyökerezünk, mondom, annak a 

 képnek élő másait még ismertük. 



De van e képnek visszája is, ím ez : 



„Néha eltorzult a fejlődés. Vagy az agyban vagy 

 az erkölcsben hiba támadt. A vagyoni jólét tékozlássá, 

 a hatalom zsarnokoskodássá, az önérzet gőggé és 

 hetykeséggé, a függetlenség betyársággá fajult". 



Ezeket is ismertük, szemünk láttára törtek meg. 



Ugyancsak a magyar úri rendnek legtanultabb 

 része jellem szerint ez volt : ^ 



A TÁBLABÍRÓ. 



,,A magyar míx^eltséget természetesen csak Magyar- 

 országon ismerik. Alapja ennek az ú. n. klasszikus 

 míveltség, a hellén és latin remekírók szelleme. Ez 

 megvan minden más mívelt nemzetnél is. A magyar 

 míveltség különössége azonban abban állott, hogy a 

 gondolkodó elme az állami közélet nagy kérdéseit, 

 az alkotmányjogot, a korona hatalmának becsét, a 



^ Eötvös Károi.y újabb irataiból. 



