180 ÖSSZEHASONLÍTÁS. 



,,Mert ha ez nem volna, már rég magára ruházza 

 más szegénysorsúak hibáit, az álnokságot, csúszás- 

 mászást, hízelkedést, fortélyoskodást. És kérdem : 

 valljon nem fáj-e az emberbarátnak szíve — ha 

 nem magyar is — midőn ily nemes, jóvérű fajt 

 czélszerü rendszer hijja miatt nagy léptekkel vég- 

 vesztének indulni lát?" 



Az, a ki a magyar társadalmat tanulmányozza 

 és komoly ítéletre törekszik, lehetetlen, hogy szaba- 

 dulhasson attól az érzévStől, hogy Széchenyi, korát 

 jellemezve és ítéletet mondva fölötte, mintha inkább 

 napjaink bizonyos társadalmi jelenségeit előrelátta és 

 megítélte volna. AH ez kivált azokra nézve, a mit az 

 elszegényedéssel kapcsolatban mond. 



Az a „nemes-vérűség" nyilván a nomád törzsök 

 ethikájából vette eredetét és szívósságát. 



Különben az is bizonyos, hogy Széchenyi az 

 akkori viszonyok között lelkülete egész irányánál és 

 állapotánál fogva a társadalomnak visszáját nézte és 

 látta élesebben. 

 KEMÉNY ZSIGMOND. 



E sorban az utolsó, de érték szerint a legelsőbe 

 tartozó jellemzője a magyarnak Kemény Zsigmond, 

 kinek éles elméje itt is mélyen szántott.^ 



,, Forradalom után" czímű, 1850-ben megjelent 

 művében a magyarról jellemrajzot nyújt. 



A jellemzés kiindulása az a szembeszökő ellentét, 

 a mely íi magyarságnak 1848/49-iki felbuzdulása és 

 a bekövetkezett katonai uralom alatt tanúsított nyu- 

 godt magaviselete között nyilatkozott meg. 



' Köszönöm Gyulai PAL-nak, hogy erre figyelmeztetett. Bizonyos tudá- 

 kos „modernség" úgyis röstelne az arán}'- forrásokhoz visszaszállni. Száll- 

 janak tehát oda a vének. 



