182 ÖSSZEHASONLÍTÁS. 



böl folyó erkölcstelenedés, a bosszú hajlamából folyó 

 alattomosság szokott szülni. 



A magyar ember nem hajlik a titkos kicsinálá- 

 sokra, hanem feltétlen híve a nyilt, ,,az isten szabad 

 ege alatt" való végzésnek. 

 ÖNÁLLÓSÁG. 



Az önkormányzat, a megyei élet megtanította a 

 nemzetet a központi kormány nélkülözésére, az ügyek- 

 nek patriarchális módon való intézésére. A régi muni- 

 czipális rendszer alatt a falu népe sohasem rejtegette 

 gondolatait. Tanakodott, beszélt kívánságairól és aggo- 

 dalmairól : így tartotta meg nyíltságát és őszinte- 

 ségét. 



Az 1848-iki jobbágyfelszabadítás nem szédítette 

 el a felszabadult elemeket. Ezek nem kaptak vér- 

 szemi'e, nem fordultak az urak ellen, nem indultak 

 foglalásra, hanem örültek a felszabadulásnak és a 

 hol az úr az új rendet megsínylette, az egykori 

 jobbágy segítségére hajlott. 



Az önkoimányzat kifejlesztette a nép politikai 

 érzékét, a helyzetek gyors áttekintését és az alkal- 

 mazkodás ösztönét. Ez fékezte meg a forradalmi 

 hajlamot. 



Rendkívül nevezetes az, a mit Kemény a király- 

 ság eszméjéről mond. 



ROYALIZMUS. 



,,A királyság eszméje a magyarnál századok során 

 meggyökeresedett varázshatalom. A — koronás ^ — 

 király iránt a magyar hódoló tisztelettel vívseltetik és 

 érte nagy erőfevSzítésre kész. Így 1849-ben a nép 

 nem vált republikánussá, nem is tudta, meg sem 



' Rzt a szót Kemhnv kihagyta, mi érthető is, mert könyvét hSőO-ben irta. 



