ÖSSZEHASONLÍTÁS. 1 Sö 



jolleiiizcsnek, a melyei Kkmkny Zsigmond iiyujl, minlha 

 nicgis \-alaiiii liozai;-, valami homályosság maiadna 

 t'cnn, kiiIöiKisen a i^yors mei;nvui;"vás es a hcK-zc- 

 tekbe való gyors beletörődés Ickintctcbcíi. Az a meg- 

 okolás, hogy a magyarban nincs alattomosság, nincs 

 bosszúvágy, nyíltan szerzi meg az elégtételt, az orvul 

 való támadás nem természete, nem (isszeesküvö stb. 

 nem elégségesek annak a gyors megnyugvásnak a 

 megokolására. Más, hatalmasabb oknak keli ícn- 

 tbrogni, hogy azt a gyors átgördülést megérthessük 

 és természetesnek is találjuk. 



A ki jól és alaposan ismeri a magyar népet, 

 jellemét és észjárását, és tudja bizonyos határozott 

 jellegű esetekben követett magatartását is, az hamai- 

 reájön, hogy a gyors belenyugx'ás, beletörődés abból 

 a — legkisebb magyar emberben is élő — tudatból 

 ered, hogy a nemzet törzsökös része száuiszerint nem 

 elég nagy. ,, Kevesen víigyunk!'' ,Jgen ! ha többen 

 volnánk!'' ez hangzik felénk oly közrendű emberek szájá- 

 ból is, a kikről ennyi belátást föl sem tettünk xolna. 



És ezekben tisztán él az az érzet is, hogy első 

 sorban a szellemi túlsúly az, a mely a számbeli 

 hiányt pótolhatja, az uralkodó állást biztosíthatja 

 és biztosította eddig is. Itt tehát nem tulajdonsá- 

 gok hiánya a gyors megnyugvás oka, hanem a hely- 

 zetből folyó bölcseség, mint a nép magasabb értel- 

 mének eredménve. 



