198 FÜGGELÉK. 



A törzsfő nem volt uralkodó, szuverén, hanem a 

 törzsnek inkább csak első tisztviselője, háborúban, 

 békében kormányzója, a ki hatalmát a törzsgyüléstöl 

 megbízásként nyerte. 



.4 nemzetségek neinzetségi főnököket —■ valószinü- 

 leg ,, hadnagy okát" — választottak, kik kivált a gazda- 

 sági ügyeket intézték s valószinüleg örökösödésen is 

 alapuló választásból kerültek ki. 



Közös támadás, veszedelem vagy nagyobb moz- 

 galom — költözködés — esetében a törzsek egyeteme 

 a törzsfőnökök közül a legkitűnőbbet fővezérül válasz- 

 totta. Lebediát a magyarok már ilyen egységes vezetés 

 alatt hagyták el. 



A fővezérség azonban csak az adott egy esetre 

 szólt. 



Nyilvánvaló, hogy az idők folyamán történt sok- 

 szoros, fővezérség alatt való egyesülés vezetett a feje- 

 delemséghez és utóbb a királysághoz ; de mindenkoron 

 az örökösödésen is alapuló választás korlátjával. 



A honalapítás a nemzet közakarata alapján történt. 



Az elfoglalt területen nem lévén semmi szervezett 

 elem, a magyarok egységes nemzeti jogrendjükbe 

 belefoglalták a területen talált gyülevészséget, három 

 kategóriába osztva azt : 



1. A föltétlenül csatlakozó elemek teljes egyen- 

 jogúságot nyerve, vagyonúkban is szabadon maradtak. 



^. A semlegesen viselkedők nem nyertek egyen- 

 jogúságot, de szabadok és vagyonban maradtak. 



3. A fegyveres kézzel ellentállók rabszolgákká vál- 

 tak. Ez volt a jobbágyság csirája. 



Az államforma ekkor demokratikus volt, minthogy 

 a fő, döntő hatalom nem az egyest, hanem az ()sz- 

 szességet illette. 



