16 



fenn; ez pedig- , — niivtíl ennek lényezői -. s/ellerni fej- 

 lettség", anyagi jólét , az ezeket védő jogállapot, és köz- 

 bátorság — legjobb zálog-a nemcsak a' nemzeti, hanem 

 az európai átalános békének és áldott nyugalomnak. Most 

 már nekünk nemcsak vissza kell mennünk ősalkatbeli 

 tisztább és méltányosb eszméinkhez, mikre maga a' termé- 

 szeti józan ész tanitotta őseldődeinket; hanem meg kell 

 gondolnunk azt is , hogy olly korban élünk , mellyben , 

 ha ennek szellemét fölfogtuk, úrbéresekről 's parasz- 

 tokról, azaz a' szónak sötétkorbeli értelmében kényszeri- 

 tett kézi munkásokról , nyájasb alakzatú rabszolgákról, 

 mint némellyek az úrbéreseket nevezik, szó sem lehet. 

 Ezen ész és sziv világában, emberrel mint g-éppel élni nem 

 lehet, nem szabad. Kérdjük: kik tehát a' 19ik, és a' jö- 

 vő századok jobbágyai: a' g*épek, a' gőz, a' vas- és réz- 

 erőmüvek. Ezek teszik ma sokkal jobban azon munkát, 

 mit hajdan a' g-ályarabok és lovak tettek, valamint a' 

 könyvnyomó sajtók azt , mit középkorban a' mestersé- 

 g-ökre féltékeny szerzetesek és Írnokok tőnek, annál in- 

 kább , hogy marad elég tennivalója az emberkéznek és 

 észnek, ha csak a' szabad munkára szoritkozván, a' szol- 

 gamunkát a' nála erősb, és kitartóbb gépre bizza is. 



így levén a' dolgok, igen nagy mértékben korszerű 

 e' pályakérdés. Jól tudjuk, milly áldott iránya volt az 1836 

 úrbéri törvénynek: az tudniillik, hogy az ur és jobbágy 

 közötti hűbéres viszonyokat örökváltság utján kiegyen- 

 lítésre vezesse, azért, mert amazok már nem századunkba 

 valók , és sokkép károsak a' köz- 's magángazdálkodás- 

 nak. Önkényt nehezítette tehát e' törvény az úrbéri vi- 

 szonyoknak mindkét oldalróli kezelését , azért , hogy 

 urnák és jobbágynak kedvet adjon az ezektől szabadu- 

 lásra. Ámde megtermette-e emiitett törvény czélzott ál- 

 dott gyümölcsét? Nem ; mert ur és jobbágy saját érde- 

 keik fölött máig sincsenek fölvilágitva, és netn tudják 

 azt, mit pedig tudniok kellene, hogy a' fennálló úrbér ká- 

 ros egyaránt urnák ugy, mint jobbágynak. Innen van, hogy 

 emiitett törvényben, intézkedések által el sem érte ciél- 



