26 



rütlenséget. Mint mindenki átláthatja, ez némileg a' szer- 

 ződés és haszonbér nemei közé tartozik; de sajátsze- 

 rüleg ngy, hog-y sem egyiknek, sem másiknak nem le- 

 het őt nevezni. Haszonbérnek nem, mert ebben a' job- 

 bágy fizet ollyanért, minek ő mi hasznát sem veszi, sőt 

 kárát vallja. Kényszerített munkáinak egy részét ugyanis 

 azért köteles tenni, mint HüUman *) bővebben fölvi- 

 lágositotta , hogy földesúri pártfogás alatt lehessen , ki 

 őtet minden megtörténhető sérelmek és erőszak ellen 

 biztositsa, fölölte silány levén középkorban az állodalmi 

 és hatósági védelem elannyira, hogy minden földdel 

 nem biró, vagy birható egyénnek saját földesúri védelem 

 alá kellé vonulni, és e' védelemért kézi, vagy más mun- 

 kát tenni földesurának. Ezen históriai kötelességet és 

 jogot már tisztára letörlötte az idő, nielly jelenkorban 

 más védőt nem ismer, 's nem is kivan ismerni, mint a' 

 külellenség ellen ugyan a' királyt és ennek hadait, bel- 

 megtámadók ellen pedig a' törvényhatóságot; miknek 

 számára azonban eleget adózik a' jobbágy , az úgyneve- 

 zett hadi és megyei pénztárakba. A' patriarehai, kegy- 

 úri, és atyáskodó védelemre tehát, melly tudjuk millyen 

 szokott lenni , ma már szükség nincs; sőt ez alól örö- 

 mest szabadulna majd minden jobbágy, ha lehetne, azon 

 okoknál fogva, miket alább az urszékek alkalmával meg- 

 emlitendünk. 



Továl)bá a' haszonbér vagy örök, vagy ideig- 

 lenes. Az urbért sem öröknek , sem ideiglenesnek nem 

 lehet mondani, mert a törvény minden harmadik évbeti 

 rendelkezhetik róla, meddig tart tehát, bizonytalan. De 

 szerződésnek sem lehet azt igazán nevezni; mert ez 

 szerződő felek közötti szabad egyezkedést föltételez, 

 ámde urbérnél a törvény állilotta meg a' jogokat és kö- 

 telességeket, az ur és jobbágy befolyása nélkül, és igy 

 ,, rólunk nélkülünk." Az is igaz, hogy a' szerződésben 

 pontosan föl kell tenni minden köteleztelést , halározol- 



') Dnitsclic Kinanzgcschiclilo. Ari. L a n <l fio lm o n. 



