27 



tan ki kell iiiondaiii minden terhet , liog-y tudja mindenik 

 fél mag-át niihez tartani. Ug-yde az urbérben, jobbágyot 

 illetőleg^ , ez nem történik , mert az ő hadi és házi adó- 

 zása följebb is emelhető, és igj ingatag-. iNIinő terliekkel 

 és kezelési visszaélésekkel jár a' nem pénzben, hanem 

 kényszeritett munkákban és nyers termikekben kiálli- 

 lott földbér ? ezekről alább. Itt csak azt említjük, hogy 

 nincs biztosb, alkalmasb, könnyebb és olcsóbb kezelé- 

 sű földbér, mint a' pénz; — de csak ug-y, ha ennek 

 kulcsává sem az ingatag-, följebb vagy alább szökellő 

 termék-ár nem teletik , mint némelly honokban , sem a' 

 különféle polilicai conjuncturák szerint könnyen váltóz- 

 ható pénzkelet ; — mert ennek kezelésében nem eshet- 

 nek olly sokféle visszaélések, minők majd mindennapiak 

 a' nyers termékeknél, és a' kényszeritelt munkáknál , mik 

 épen ennél fogva az adót kezelők, és adózók erkölcsé^ 

 re is veszedelmes befolyást g-yakorlanak. 



Azonban urbért illetőleg- , itt megint a' sötét kor 

 nyomoruságaival találkozunk. Jól tudjuk , milly pénzellen 

 volt az, és milly nyomom eszközöket gondolt ki, a' pénz 

 becsének állandósitására. Nem akarunk i.smét a' históriai 

 szövevények rejtekei közé tévedni, hanem azt mégis 

 ki kell mondanunk , hogy jelenlegi több pénz meg;fordul 

 egy tehetősb jobbágy kezében, mint hajdan száz, vagy 

 több jobbágy telekkel biró földesúréban , ha fölvesszük, 

 hogy a' lEdik században az oklevelek tanusilásai után, 

 olly nagy darab föld, mellyen Szalonta mezőváros 

 fekszik, vásárjog-, rabszolgák- és földdel együtt, 1300 

 táján SZ ezüst márkán, vagy 328 ezüst forinton kelt el; 

 Mykus- uradalom egy negyedepedig, várkastély-, öt 

 szőlőhegy- , malmok-, szolgák- , és szolgálókkal együtt 

 négyszáz márkán. *) Illy csekély levén a' forgásban levő 

 pénz mennyisége még a' 16 században is a' magyar bi- 

 rodalomban , mind iMagyarország , mind Erdély , mind 

 Tólország, állandóan megállitotta a' szükséges dolgok 



■) Ralona, llist. Rcgg. í. \. p. 180 



