^19 



fi^azdálkodás rajzánál, mikéj> gondolni sem lehet, líog-y 

 t"öldini\el«''sen áldás feküdjék, érleliniség", jó erkölcs, és 

 ipar nélkül: ezeket pedig- együl eg-yig: nicgfsenimíli azon 

 szabadtalan helyzet, mellyhen élnek úrbéreseink, a' sza- 

 hadság^ levén eleme mind az értelmi , miid az erkölcsi 

 kifejlésnek , mind pedig- az iparnak. Mert valljon kifej- 

 tözhelik-e olt az első , a' hol erötetett viszonyok és az 

 ag-g-szokás vaspálczája uralkodik? erkölcsöket illetőleg-, 

 nem l'ojtatik-e olt el minden nemes érzés, nem vág-atik-e 

 el minden ut a' valódi erényhez, nem tétetik-e lehetlen- 

 né a' közdolgokbani részvét , nem önt-e el az önzés 

 iszapos árja minden hajlamot és cselekvényt, a' hol foly- 

 tonos nyomás nehézkedik testre lélekre? Az ipar nem- 

 tője meg-áldhatja-e azt, ki földsajáttal nem bír, és azon 

 földről, mellyel mivel, szabad tetszése szerint nem ren- 

 delkezhetik? nem állván neki szabadság^ában, mit ültes- 

 sen abba, kereskedési növényt-e vagy gabonát? kinek 

 nem szabad felszántani rétjét 's legelőjét, és tenni ga- 

 bonatermő földdé, eddigi szőllőjét pedig gyümölcsössé, 

 vagy kaszálóvá ; nem válthalja fel ugarrendszerét termék- 

 változlalásival , nem szabhat annyi éves turtsust, mennyit 

 j(')nak lát? Értekezzünk e' dolgokr<)l részletesebben. 



Az urbérnek tehát jobbágyra áradott kárai részint 

 szellemiek, részint anyagiak. Elsők a' férfias észt kifej- 

 teni nem engedők, 's erkölcsronlók ; ez utóbbiak pedig 

 ipart-ölők, és őtet anyagi jcilélre eljutni nem engedők. Az 

 úrbér alatt tehát a' jobbágy értelme úgy mint kellene 

 öncselekv őségre ki nem fejlőzhelik, és igy ő ezen kény- 

 szerítő rendszer alalt mindenkor kiskorú marad. Eszjel- 

 leme szolgai leend mindenkor, és ollyan , melly irtózik 

 minden újítás- és haladástól, jobbra 's helyesbre töréstől, 

 mivel ezekre gondolkozás kívántatik, ez pedig neki több 

 firradalomba kerül, mint a' testi munka. Aliért van ez igy'i 

 megmondjuk. Jobbágy örökre el van foglalva , hol urdol- 

 gával , hol megyei és más tartozásai teljesilésével : és 

 így ő nem ura s^ját idejének; önállólag nem kezdhetvén 

 semmibe, és azt nem folytaihatván sok ideig, hozzá szo- 



^1 



