70 



jobbág-yra toJá , e' fölött a' földmívesi silány munka a' jó- 

 val nag-yobb népesség-et többé táplálni nem képes: igy 

 tehát ezen rendszer a' meg-vá Itozott körülmények s vi- 

 szonyok közt nemcsak nem hasznos , söt fölötte káros. 

 A' nemzet mezei g-azdaság-ának jelenkorban átalában el- 

 ismert főelve ez: „szabad föld, szabad földmíves." Á- 

 talában pedig- a' nemzetg-azdaságnak még- mag-osb elve 

 és jelig-éje ez: ,, fölszabadított földmivesi, g-y ár és keres- 

 kedelmi ipar." Ug-yanezért minden mivelt honban föl- 

 szabadították már földniivelést ug-yan a' robot és dézma ; 

 kézmíiveket a' czélikényszerités; kereskedést a' zár- 

 rendszer bilincsei alól ; mert átlátták , hog^y az észt 's 

 ipart korlátolni, emberiség- elleni bün; mivel az ész- és 

 iparszabadság-ban fakad a' nemzeti jólét forrása. Honunk 

 is bővebb tudományt meritve a' miveltebb nemzetek pél- 

 dáiból, és átlátva a' robotos fűldmivelés silányságát , kí- 

 sérletet tett ug-yan az 1836-diki törvény által a' bottal 

 járó földmivelés kinövéseinek letisztog-atására , mivel sej- 

 teni kezdette, hog-y eddig- g-yakorlott mezei g-azdálkodá- 

 sa g-épszeres , szokásos és ollyan , mellyet szabad 's mi- 

 velt ember méltán meg-vet és utál, mint olly szűk forrást, 

 melly csak urat tengethet, és szolgát táplálhat; gyár, — 

 annálinkább kereskedelmi ipart pedig épen nem , mert az 

 illyen földmivelés mellett sokszor ur és szolga majd éh- 

 helhal; mikép jutna ennek fölöslegéből valami a' gyár- 

 munkásnak ? Az ur tehát nyomom jövedelme miatt kény- 

 telen volt falun laktíi, és főgyönyörét ló 's kutyatartás- 

 ban és vadászatban keresni, melly utósót ugy tekintette , 

 mint földesúri fölségének saját élvezetét , miből az lelt| 

 hogy nyúl-, szarvas- és farkas-vadászat feszitette keble, 

 szüntelen , eszme és ismeret-vadászat soha. Minő az ur , 

 ollyan volt a' jobbágy. Ez tunyaságnak adta magát; a' 

 munkát, melly miveltek előtt ezer élemé ny forrása, 

 büntetésnek; az időt, mellyről a' műiparos angol ezt 

 mondogatja: ,,az idő egyetérő a' pénzzel ," ásitozásnak, 

 uiialotnforrásnak tekintette, IMikép fogott volna, és mikéj) 

 foghatna illyen ellenkező elemmel kezet az i|)ar? Mind- 



