95 



nek fáradalma 's küllst-g-e , neiiiliog-y megjutalmaztat- 

 iiék , sőt a' több dézniakövetelés által megbiiiiteltetik ak- 

 kor, midőn a' liaii\agabb földmivestől adatott kevesebb 

 dézma ellen semmi kifogás nem tetetik. Mi valóságos jeg- 

 es oktalanság; és mezei gazdaságot illetőleg ezen go- 

 noszt is szüli, bogy a'számitni tudó paraszt nem is gon- 

 dolkozik a' befordílásrol ; sőt ha módja volna is ebben, 

 pénzét inkább kamatra adja ki , semhogy ezt cselekedné. 

 LgV hogy bátran lehet állítni , mikép még a' dézmarend- 

 szer fennáll honunkban , addig a' jobbágynak nincs érde- 

 kében földei javítására kitűnő nninkát és költséget for- 

 dítni , azért , mert a' dézma a' föld tiszta jövedelmének 

 legnagyobb részét megemészti , és igy nem hogy ösztö- 

 nül szolgálna arra , hogy a' földmives pénzzel és fárad- 

 sággal javitsa földeit, sőt mintegy megbüntettetik azért, 

 hogy ezt cselekedte. 



Lgy van : minderi munkának arányban kell állani az 

 ipar emelkedéséből aránylag folyó haszonnal , igy leend 

 az kitartó, sőt növekedő. Ámde dézmarendszerünkben ez 

 ellenkezőleg áll; most a' ki dézmásföldet bir, annál töb- 

 bet adózik tőle, minél több szorgalmat fordit rá; midőn 

 a' középszerű iparú földmivest semmi sem sújtja azért, 

 hogy kevesebb dézmát nyújt középszerüleg mivelt föld- 

 jétől. Fő figyelmet érdemel az , hogy a' földmives annál 

 kevesebb tiszta haszonra számolhat dézmás földéből, 

 minél jobban megmivell* azt. Ezt már a' derék Beze- 

 rédj István számtani bizonysággal kimutatta.*) JMi en- 

 nek az oka? A' dézmarendszerben uralkodó földbérnek 

 határozatlansága, melly egyenlő lépést tartván a' 

 bizonytalan nyereménnyel, ezt hacsak lehet, mindenütt 

 megsemmisiti , vagy elnyeli; épen ugy, mint a' paupe- 

 rismus cselekszik, melly ell<'ncz\én a' kivitelből meri- 

 tendő hasznot, ezt ugy gátolja önkényesen fölemelt ha- 

 lárvámjai által , hogy ez mindig elnyeli a' tiszta hasznot, 

 és azt, mit a' külföldi jobb piacz nyújtana az iparos kivi- 



•)Tnrsalkodó 1841. I. J 21. 



