111 



szűrjük.,*' Elég- szomorú, ha igy vaii. Tudjuk, hogy ok- 

 szereseu luivelt szölőshelyekeu háromszor is szuretehiek, 

 a' kühhihözö szölőfajokuak uem eg-y ídőhen érése, és asz- 

 szúszőlö nyerése miatt. Ámde náhink, a' hol hegyvám nincs, 

 a' dézmarendszer csak egy szüretet eng-edvéii, a' szűlőfa- 

 jokuak különböző időbeni elkészülését figyelembe nem 

 veszi ; melly figyelmetlenség miatt sok , pedig a' legne- 

 mesb koraérésű fajok szüretig elrothadnak, vagy a' dará- 

 soktol elpusztitalnak. Aztán különben is nem lehet ugyan 

 azon helységben is egy időben haszonnal szüretelni. Mert 

 ha kora a' szüret , az éjszakra 's magasb hegyen fekvő 

 szőlők el nem készültek, mikor már az alantabb 's délre- 

 fekvők teljesen megértek. Megfordítva ezek esős időben 

 már akkor megrothadtak, midőn amazok teljes érésre kez- 

 denek jutni. Figyelemre méltó; hogy III. Endre királyunk 

 alatt már meg volt engedve a' tizednek készpénzzeli meg- 

 váltása, mint ezt 1291: 26. t. ez. mutatja; de már a' 

 gyenge Jagellók alatt, a' szoros igazságú nemesség amazt 

 természetben adatni kivánta , mint az 1498 : 49. t. ez. 

 tanúsítja.*) 



Harmadszor: minden anyagi károknál nagyobb 

 az a' szellemi kár, mellyel szenved a' jobbágy a'dézmának 

 erkölcsére hatása által. Ez őt elsőben ipart alánná te- 

 szi. Valóban, ha jól megfontoljiik a'dolgot, így is kell en- 

 nek lenni szükségkép. Mert midőn a' jobbágy tizedet, vagy 

 kilenczedet ád földesurának, haszorgahnas — magát, ha 

 tunya, földesurát csalja meg kétségtelenül: mivel első 

 esetben szorgalma gyüniölcsét adja , mellyel nem tarto- 

 zik, mert azaz övé; második esetben, nem adja meg azt, 

 mit a* földbirtokos igényelhet, és igy megcsalja azt; to- 

 vábbá , ha a' föld terméketlen , a' jobbágy pedig iparos , 

 ekkor nem kilenczedet 's tizedet, hanem mint följebb 

 láttuk, másadot, vagy harmadot ad. Illy viszonyok, 's 



') Decimaenon argento , rtut peniniis , scd siciit lerra protnlrrit 

 friigps Pt vina, ju\la cnntonta Dccreli quoiidam domini Andreáé 

 regis in perpetuum exiganlur. 



