2E7 



mérő búzát arat. Le van-e itt a' költség az egész haszon- 

 ból húzva ? hogy kitudva a' tiszta hasznot , reá aránylag 

 vellelhelnék a' nevezett adózás. Valóban nincs! 's mi 

 sokszor megtörténik : hogy a' sovány földdel küzdő kár- 

 páti parasztnak minden tiszta hasznát már maga a' kilen- 

 czed kimeríti ; holott a' termékenyebb alföldi telkek job- 

 bágyai a' tiszta haszonnak '/^-ét sem adják oda. Es itt ta- 

 lálhatni főokára annak, hogy silányabb vidékeinken szám- 

 talan elhagyott jobbágytelkek vannak, mellyeket dézma 

 és robottartozás mellett ingyen sem vállal el senki. 



Nemzetgazdasági szempontból véve a' dézmál, kel- 

 lő figyelemből ki nem maradhat az sem , hogy a' kilen- 

 czed a' kamatoló tőkét, vagy is a' földnek évi termékeny- 

 ségét csonkítja , mert — jobb rendszer és kezelési mód 

 hiányában — elismerve van : mikép a' termékenységnek 

 egyik fő éltető anyaga a' trágya , melly nélkül huzamo- 

 san jövedelmező gazdaságot folytatni nem lehet , mint- 

 hogy — tapasztalás szerint — a' természettől legbujább 

 földek is folytonos míveltetésök által televényöktől meg- 

 fosztatnak , melly hiány csupán trágyázás állal pótolható. 

 Már pedig azon rész szalma , melly dézma fejében a' pa- 

 raszt telkéről elvitetik , oda trágya alakban többé vissza 

 nem kerül , a' honnét a' telek termékenysége annyi rész- 

 ben , mennyiben a' dézma adatott, csonkulást szenved , 

 — melly eset ha soká foly láttatik , általa a' desertae 

 sessiók száma szaporodik csak. A' hazai mezőgazda- 

 ságnak érdekében fekszik tehát az, hogy a' kilenczed 

 és dézma, mint a' földipar szerencsés kifejlésének egye- 

 nes akadályai — megszüntetvén , pénzbeli kielégítések- 

 kel cseréltessenek föl. *) 



•) Lásd Erdélyi Jáno.snak „\einzeli Iparunk" czíiiiü könyvét. 



15* 



