238 



annyi napot köteles robotolni a' torontáli, vagy bácsi pa- 

 raszt, mint az árvái, vagy szepesi, holott ezen meg-yék- 

 ben ritkán termeszt a' jobbág-y annyit, hog-y abból, egyéb 

 járulékokat nem említve, hazai 's uri tartozásait letisztáz- 

 hassa. Ehhez járul ama sajnálatos körülmény, hogy tel- 

 kének, 's kivált közös legelőjének olly részével is, mely- 

 lyet egyébiránt természeti i'ekvésénél fogva termesztés- 

 re nem fordíthat, vagy fordilnia nem szabad, egyéb házi 

 szükségeinek födözésére sem használhatja; 's ha némely- 

 lyike házának j('» karbani tartására, 's tüztöli vesi^edelem 

 elhárítására boltliajtást , kéményt épiteni , vagy egész há- 

 zát is téglából kiállitani akarná , e' czélra meg van tőle 

 tagadva a' szabadság haszonvehetlen földét ide hasznosí- 

 tani; igy a' somogyi jobbágyok helytartói rendelet által 

 tiltatának el téglaégetéstöl. lUy tények szeretetet, vonzal- 

 mat a' haza, a' nemzet érdekei iránt nem fognak a' nyolcz 

 milliónak lelkében föleleveníteni, mert a' paraszt az utolsó 

 analysisben oda jut , hogy a' hazának csak igen kevés 

 kedvezésiben , és jogaiban sem részesítetik , mig ellen- 

 ben vállain elég teher pihen. 



b) Dézma. 



Ha áll a' következő értelmezés : A' mezei gazdaság 

 azon tan , melly szerint a' természet annak munkálkodá- 

 sai által termesztő erejének minél ferniebb fokára minél 

 kevesebb költséggel vezettetik , 's mintegy kényszerile- 

 tik , akkora' dézma még csak fogalomban sem állhat 

 meg; mert kérdésen fölíjli igazság az, hogy közérdek 

 mindig önérdek által emelkedik, kevés eset van, melly- 

 ben az emezt kamatnélküli , vagy töke vesztési áldoza- 

 tokra erőltetné. Ki becsületes utón saját érdekén műkö- 

 dik , az működik a' közérdeken is; ki saját birtokát na- 

 gyobb termesztő tehetségre készílgeti, hogy nyeresége 

 több legyen , az közvetve a' hazai termesztés tehetségeit 

 bővili , mert közönség csak ott erős, ott gazdag: hol 



