III. 



Minő azon hasonlítói ag^os haszon, melly a^ 

 földesúrra a' r o b o t és d é z in a használá- 

 sából háramlik? 



a) Robot. 



Jlizen föladat kedvező meg'oldása majdnem megferő^Ileíés- 

 be kerül , mínthog-y sokkal könnyebb lenne annak ellen- 

 kezőjét kiinntalni. Vig^aszlal azonban azoir tapasztal;ís» 

 ok , bogy földbirtokosaink meg-lebetős része a' kiadások 

 rovatába csak ollyan költségeket szokott tisztán köllsé- 

 g"eknek följegyezni , mellyeket egyenesen erszényéből r 

 vagy pénztárából adott ki. iVálok mezőgazdasági munká- 

 jnk körül csak pénzes napszámosok, 's félig* a^ szegődött 

 béresek mnnkadíja teszi a^ kiadás eg^yik rovatát; a' ro- 

 bot — mint egészen istennek ingyen ajátidéka , tiszta 

 nyereségnek nézetik , mert a' beméri gabonamennyiség; 

 tiszta jövedelmét leszámiláskor a' robot sol>a sem keves- 

 bili. A' mennyiben tebát ezt tapasztalásból tudom, ama 

 basonlítólagos baszonnak , melly a' földesúrra a) a' ro- 

 bot, b) a' dézma kezeléséből báramlik , elszámlálására 

 kiereszkedbetem, melly azonban bosszúra csak azért sem 

 terjedbet, annál kevésbé végtelenre, mert a' robotb('>l 

 eredő liaszon nebány szihal elrnondliató. 



Ila van a' földesúrnak a' robotban baszna, ugy ezl 

 leginkább ott leljük fel , bogy az az év minden részein , 

 minden clőadbató munkára készen találbato a' nélkül , 

 bogy mértföldnyi távolságra templomokban kellessen ki- 

 birdett'seklíez folyauKMlni , 's ekkor is, mivel a' munka, 

 idő által érlelt 's végzendő , napszámosi veszteséges zsa 

 rolásoknak lenne kitéve, mikínt az 1843-iki aratáskor 



