283^ 



kint nem adnak, és eleim olt egy templom fontartására 

 majorsági földjökböl 40 holdat szakítottak ki. De a' 40 

 hold keveset jövedelmezvén, eladatott. Ls kik vették 

 nieg ? Paraszt emberek. A' megje , mivel a' mennyiség 

 kicsiny volt , nem igen tudta a' dolgot , 's különös adót 

 nem vetett reá, E' 40 hold föld kézről kézre ment , 's 

 bár fordulókban liosszas barázdák közt feküdvén , igazi 

 tulajdonnak sem lehet mondani — csak .sápit proprie- 

 tatem, 's a' sajátságnak rajta lévő kis ize mégis azt 

 eszközli, hogy most 250 — 300 pforinton kél holdja. 

 Valóban csudálni lehet, milly varázs ereje vagyon ezen 

 kis szónak enyi m ! — Kérdezem a' vevőktől; ,,hogy 

 van az barátim , hogy földeitek tő-szomszédomban van- 

 nak, 's tudjátok, hogy a' rendes kamatok 5 — 6 száztó- 

 liak , 's mégis 300 pforinton veszitek holdját , 's igy tU' 

 lajdonkép 18 forintot fizetlek évenkint minden holdéri? 

 's ha én a' magamét ki akarnám adni , nem adtok hold- 

 jáért többet Z forintnál?" A' felelet az volt: ,,Uram! 

 mi igen jól tudjuk, hogy 18 száztólit fizetünk, de az ur- 

 nák két forintnál többet még sem adhatunk, mert lássa 

 az úr, ez a' föld hypothekás, 's ha kereskedni aka- 

 runk , 50 száztólit kapunk reá , de a* nagysád földére 

 nem adnak semmit." ,,\/Adi\, monda egy becsületes öreg 

 paraszt , én mondhatom , hogy tíz évig nem voltam 

 korcsmában , éjjel , nappal dolgaztam , de ha meghalok , 

 legalább két fiamnak marad valamije." 



íme uraim ! ez tény , úgy hiszem magyarázatához , 

 nem kell conimentár , ha kivált hozzá vetjük, hogy a' 

 jobbágy földek a' rajtok fekvő úri jogok miatt még in- 

 kább lebilincselvék a' vélek és bennök való kereskedésre 

 nézve, mint a' majorságiak, mert örökös eladásuk tilos, 

 's ezért nincs is áruk. Alelly álláspont, miként mondatott, 

 legott más irányt veend , mihelyt a' paraszt fölmentve 

 sok czifra nevezetű tísrheitől, földét mint sajátját birand- 

 ja. Igaz, hogy e' helyt sokakban aiiOn méltó aggodalom 

 támad , hogy a' paraszt , mint fölszabadulási állapotában 

 még szegény, 's a' megváltási nagyobb mennyiségű költ- 



