337 



delle ; 's esztendők múllak el , míg; az ígfazság-os panasz- 

 nak elintéző bírája akadt. 



II. FEJEZET. 

 A' dézma. 



A' mezflgazdasáff megrontására a' dé^niánál si- 

 keresebbel kitalálni nem lehetett. J o u n g. 



1. §. Az adózó nem használhatja földeit 

 belátása szerint, terményeivel ideje-kor á n 

 nem rendelkezhetik, 's átalában a' dézma, 

 bizonyos nemében a' közbitang'nak tartja a* 

 jobbágy telkét. 



Az adózó ug"yanis tartozik állománya %-dában őszi 

 és tavaszi gabonát termeszteni , akár van neki annyira 

 szüksége , akár nincs. — Szemlélődnie , 's anyagi érde- 

 kei tekintetéből jobh meggyőződését foganatosítania nem 

 lehet , mert ám kisértse meg az őszi fordulónak kisebb- 

 nagyobb részét luczernássá változtatni, ha marhalenyész- 

 tésből több hasznot lát; kisértse meg répát, kalmár-nö- 

 vényeket 'stb. termeszteni, 's bizonyos lehet abban, hogy 

 ezt a' földesurodalom nem türendi ; néki gabona kell , a' 

 szőllő után pedig bor , amott tehát kizárólag gabonater- 

 mesztésre , emitt szőllőmivelésre van utasítva; teremjen 

 bár e' végső hitvány lőrét. 



Etmek egyenes következése: jobbágygazdaságaink 

 egyoldalúsága. Innen van az, hogy, ha a' termés kedve- 

 ző , a' gabonának nincs ára ; ha ellenben mostoha és vi- 

 szontagságos az időjárás , az adózó éhezni kénytelen ; a' 

 nűnt legutóbb nemcsak a' bihariak, szathmár-avasiak , 

 árvaiak és szepesiek, hanem a' csongrád- és torontáliak 

 is éheztek 1842-ben, kiáltó tanúságául annak, hogy a' 



