3'l3 



nifrt mindkét (öhf egyenlő kiterjedésn, mlndkellőhől eg-y- 

 aránt kiv«'5zi az őlödüt, \-től teliát szintng-y mint Y-t<'»l 

 elvos/i 160. Ekkifil marad \.iiek , ki keveset fáradott, 's 

 k<!vesel)b ipart és pénzt n)rditott be, = 2^10; ^-nak, ki 

 verilékével áztatta telkét, a' dézma épen hasznát vitte el, 

 — 's ig-y neki ösztönül további beforditásra marad semmi. 



E' köriilményt értették az irhoni bérlők, midőn a' 

 mezőgazdasági Iiátramaradás okainak kipuhatolásával meg*- 

 bizolt választmánynak kijelenték: ,,hog-y, ha nekik a' 

 tizedet természetben kellene terméseik- 

 ből kiadni, óvakodnának bér-g-azdaság-nkat 

 legkevesebbé isjavítani, mert ez esetben 

 a' tized termésűkhez, nem p e d i g- a' b é r - f ü 1 d- 

 érlékéhez képest vétetvén, tőkepénzeik, 's 

 beruházásuk a' tized-biró papságnak jöve- 

 delmeznéne k." 



Helyesen mondja Fényes ,, ennél (a'- dézmánál) Va- 

 liiban aránytalanabb és igazságtalanabb adói alig" lehete 

 kigondolni. Az igazság t. i. megkivánja , hog-y kiki azon 

 arányban adózzék valamiért, mellyben annak hasznait 

 hnzza , ez azonban a' kilenczednél és dézmánál egészen 

 másképen van. — így például a' szepesmegyei földmi- 

 ves , ki sovány földét 3-or nég^yszer megszántani , erő- 

 sen megtrág-yázni kénytelen, ha átmérőleg egy hold föl- 

 dön 6 mérő g-abonát kivan aratni , szinte odaadja egész 

 termésének kilenrzed részét, mint azon békésmegyei 

 jobbágy , ki egy felszines turkálás után trágya nélkül 

 ngyanatmyi földön 12 — 15 mérő búzát arat. 



Le van-e itt a' költség- az egész haszonból húzva , 

 hogy tudhassuk a' tiszta hasznot, melly után kellene 

 csak eg-yarányban ad(')t fizetni ? Valóban netn , 's megl- 

 esik, hogy a* sovány földdel küszködő földmivesnck min- 

 den tiszta hasznát már kimeríti maga a* kilenczed, hololt 

 a' gazdag terniékeny földü birtokos tiszta hasznának V4 

 részét sem adja oda. 



Csuda-e tehát , hogy soványabb vidékeinken szám- 

 talan elhagyatott jobbágvl'lkiík (deserlae sessiones) vau- 



