314 



nak, mellyeket dézma- és rohoUarlozás melle II ing-yen 

 sem vesz által senki." — Ismertető 1830 és Erdélyi 

 IVemzeti Iparunk 136. 



Igazságtalan a' dézma még azért is , mert a' már 

 megdézmált vetőmagot is megliarácsolja. i\. jobbágy 36 

 hold földébe őszit , s tavaszit elvet 60 pozs. mérőt , te- 

 rem neki 400, a' dézmás nem nézi, hogy a' vetőmag 

 tavai már megdézmáltatott, sem hogy azt a' jobbágy \án 

 a' takarék-magtárból, vagy ügyfelétől kölcsön vagy pénzen 

 vette , hanem az összes termésből kiveszi az ötödöt : 

 „valóban helyesen jegyzi meg Gáty (Ismertető 1838. 

 46. sz.) ez érdemben a' méh- é s j u h - d é z m á k 

 helyesebbek, holott az anyák nem vétettek 

 a* procreatio számáb a." — ,,We nn der Bauer 

 S t r o h V e r k a u f t , vv e i n e n d i e A e c k e r'* igy áll ez 

 Írva Colerusban ; 's bizony sirnak a' földek akkor is , mi- 

 dőn a' dézma a' szalmának egy részét tova viszi. Mert 

 kétségen kivül valamint legócsóbb , legjutányosabb , ugy 

 egyúttal legczélszerűbb trágyaszer a' szalma , mitől te> 

 hát a' jobbágyot csak a' közgazdaságnak kárával lehet 

 megfosztani. 



A' természetbeni dézma az ugyekezetre ugy hat , 

 mint májusi fagy a' csirkadó bimbóra , 's mig egyfelől a' 

 törekvést bünteti , 's a* számítani tudó gazdát beforditás- 

 tól idegeniti , másfelől a' nép erkölcseit mérgezi meg, 

 — Mert hiszen a' jobbágy elvégre is csak ember, kinek 

 keze szintén maga felé hajlik, 's kinél, főleg ha anjagi 

 érdekeiről van szó , az önszeretet hatalmasan felriad. 



\S lehet-e ezt csudálni? Hiszitek tán, hogy a' pa- 

 rasztember nem tud következtetni ? Csalatkoztok. — Jol 

 tudja ő azt , hogy a' földesúrnak a' jobI)ágyi termeszt me- 

 nyek megdézmálását, mint tévé 1836 előtt, többé kénye 

 kedve szerint halasztgatni nem szabad; mélyen be van 

 vésve emlékezetébe az apró dézmátiak kárpótlás nélkfili 

 eltörűltelése, ittott a' szántás körüli engedmények, a' ro- 

 botnak föltélvlcs bérbe adhatása , a' terhes hosszú fuvar 

 eltörlése *stb. 



